# Euroopa Liidu L 59/2011

| | ISSN 1725-5082
  doi:10.3000/17255082.L_2011.059.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 59 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 54. köide4. märts 2011 |

ISSN 1725-5082

doi:10.3000/17255082.L_2011.059.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 59

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

54. köide4. märts 2011

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 212/2011, 3. märts 2011, milles käsitletakse Pediococcus acidilactici CNCM MA 18/5M lubamist munakanade söödalisandina (loa omanik Lallemand SAS) (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 213/2011, 3. märts 2011, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/36/EÜ (kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta) II ja V lisa (
  1
  ) | 4 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 214/2011, 3. märts 2011, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 689/2008 (ohtlike kemikaalide ekspordi ja impordi kohta) I ja V lisa | 8 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 215/2011, 1. märts 2011, millega kiidetakse heaks olulised muudatused kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Pecorino Sardo (KPN)] | 15 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 216/2011, 1. märts 2011, millega kiidetakse heaks olulised muudatused kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Chianti Classico (KPN)] | 17 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 217/2011, 1. märts 2011, millega kiidetakse heaks olulised muudatused kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Robiola di Roccaverano (KPN)] | 19 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 218/2011, 3. märts 2011, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 21 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 219/2011, 3. märts 2011, millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2010/11 turustusaastaks määrusega (EL) nr 867/2010 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse | 23 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 220/2011, 3. märts 2011, millega määratakse kindlaks lõssipulbri müügi miinimumhind määrusega (EL) nr 447/2010 avatud hankemenetluse raames toimuvas 17. pakkumisvoorus | 25 |
| | | DIREKTIIVID |
| | * | Komisjoni direktiiv 2011/22/EL, 3. märts 2011, millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ, et lisada toimeainete hulka bispüribak (
  1
  ) | 26 |
| | * | Komisjoni direktiiv 2011/23/EL, 3. märts 2011, millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ, et lisada toimeainete hulka triflumurool (
  1
  ) | 29 |
| | * | Komisjoni direktiiv 2011/25/EL, 3. märts 2011, millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ, et lisada toimeainete hulka bupirimaat, ja muudetakse otsust 2008/934/EÜ (
  1
  ) | 32 |
| | * | Komisjoni direktiiv 2011/26/EL, 3. märts 2011, millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ, et lisada toimeainete hulka dietofenkarb, ja muudetakse otsust 2008/934/EÜ (
  1
  ) | 37 |
| | | OTSUSED |
| | | 2011/138/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 28. veebruar 2011, millega muudetakse nõukogu otsust 2010/248/EL, millega kohandatakse otsustega 2003/479/EÜ ja 2007/829/EÜ (mis käsitlevad nõukogu peasekretariaati lähetatud riiklike ekspertide ja sõjaväelaste suhtes kohaldatavaid eeskirju) ettenähtud toetusi | 41 |
| | | 2011/139/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 28. veebruar 2011, millega kohandatakse otsusega 2007/829/EÜ (mis käsitleb nõukogu peasekretariaati lähetatud ekspertide ja sõjaväelaste suhtes kohaldatavaid eeskirju) ettenähtud toetusi | 43 |
| | | 2011/140/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 20. juuli 2010, riigiabi C 27/09 (ex N 34/B/09) kohta Eelarvetoetus, mida Prantsuse Vabariik kavatseb anda ettevõtjale France Télévisions
  (teatavaks tehtud numbri K(2010) 4918 all)

   (
  1
  ) | 44 |
| | | 2011/141/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 1. märts 2011, millega muudetakse otsust 2007/76/EÜ (millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 2006/2004 tarbijakaitseseaduse jõustamise eest vastutavate siseriiklike asutuste vahelise koostöö kohta) vastastikuse abi osas
  (teatavaks tehtud numbri K(2011) 1165 all)

   (
  1
  ) | 63 |
| | | 2011/142/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 3. märts 2011, millega muudetakse otsust 97/80/EÜ, millega kehtestatakse nõukogu direktiivi 96/16/EÜ (piima ja piimatoodete statistiliste vaatluste kohta) rakendussätted (
  1
  ) | 66 |
| | | 2011/143/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 3. märts 2011, milles käsitletakse etoksükini kandmata jätmist nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse ja komisjoni otsuse 2008/941/EÜ muutmist
  (teatavaks tehtud numbri K(2011) 1265 all)

   (
  1
  ) | 71 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni määrus (EL) nr 212/2011, 3. märts 2011, milles käsitletakse Pediococcus acidilactici CNCM MA 18/5M lubamist munakanade söödalisandina (loa omanik Lallemand SAS) (
  1
  )

Pediococcus acidilactici

1

1

*

Komisjoni määrus (EL) nr 213/2011, 3. märts 2011, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/36/EÜ (kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta) II ja V lisa (
  1
  )

1

4

*

Komisjoni määrus (EL) nr 214/2011, 3. märts 2011, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 689/2008 (ohtlike kemikaalide ekspordi ja impordi kohta) I ja V lisa

8

*

Komisjoni määrus (EL) nr 215/2011, 1. märts 2011, millega kiidetakse heaks olulised muudatused kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Pecorino Sardo (KPN)]

15

*

Komisjoni määrus (EL) nr 216/2011, 1. märts 2011, millega kiidetakse heaks olulised muudatused kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Chianti Classico (KPN)]

17

*

Komisjoni määrus (EL) nr 217/2011, 1. märts 2011, millega kiidetakse heaks olulised muudatused kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Robiola di Roccaverano (KPN)]

19

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 218/2011, 3. märts 2011, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

21

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 219/2011, 3. märts 2011, millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2010/11 turustusaastaks määrusega (EL) nr 867/2010 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse

23

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 220/2011, 3. märts 2011, millega määratakse kindlaks lõssipulbri müügi miinimumhind määrusega (EL) nr 447/2010 avatud hankemenetluse raames toimuvas 17. pakkumisvoorus

25

DIREKTIIVID

*

Komisjoni direktiiv 2011/22/EL, 3. märts 2011, millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ, et lisada toimeainete hulka bispüribak (
  1
  )

1

26

*

Komisjoni direktiiv 2011/23/EL, 3. märts 2011, millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ, et lisada toimeainete hulka triflumurool (
  1
  )

1

29

*

Komisjoni direktiiv 2011/25/EL, 3. märts 2011, millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ, et lisada toimeainete hulka bupirimaat, ja muudetakse otsust 2008/934/EÜ (
  1
  )

1

32

*

Komisjoni direktiiv 2011/26/EL, 3. märts 2011, millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ, et lisada toimeainete hulka dietofenkarb, ja muudetakse otsust 2008/934/EÜ (
  1
  )

1

37

OTSUSED

2011/138/EL

*

Nõukogu otsus, 28. veebruar 2011, millega muudetakse nõukogu otsust 2010/248/EL, millega kohandatakse otsustega 2003/479/EÜ ja 2007/829/EÜ (mis käsitlevad nõukogu peasekretariaati lähetatud riiklike ekspertide ja sõjaväelaste suhtes kohaldatavaid eeskirju) ettenähtud toetusi

41

2011/139/EL

*

Nõukogu otsus, 28. veebruar 2011, millega kohandatakse otsusega 2007/829/EÜ (mis käsitleb nõukogu peasekretariaati lähetatud ekspertide ja sõjaväelaste suhtes kohaldatavaid eeskirju) ettenähtud toetusi

43

2011/140/EL

*

Komisjoni otsus, 20. juuli 2010, riigiabi C 27/09 (ex N 34/B/09) kohta Eelarvetoetus, mida Prantsuse Vabariik kavatseb anda ettevõtjale France Télévisions
  (teatavaks tehtud numbri K(2010) 4918 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2010) 4918 all)

1

44

2011/141/EL

*

Komisjoni otsus, 1. märts 2011, millega muudetakse otsust 2007/76/EÜ (millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 2006/2004 tarbijakaitseseaduse jõustamise eest vastutavate siseriiklike asutuste vahelise koostöö kohta) vastastikuse abi osas
  (teatavaks tehtud numbri K(2011) 1165 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 1165 all)

1

63

2011/142/EL

*

Komisjoni otsus, 3. märts 2011, millega muudetakse otsust 97/80/EÜ, millega kehtestatakse nõukogu direktiivi 96/16/EÜ (piima ja piimatoodete statistiliste vaatluste kohta) rakendussätted (
  1
  )

1

66

2011/143/EL

*

Komisjoni otsus, 3. märts 2011, milles käsitletakse etoksükini kandmata jätmist nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse ja komisjoni otsuse 2008/941/EÜ muutmist
  (teatavaks tehtud numbri K(2011) 1265 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 1265 all)

1

71

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 4.3.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 59/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 59/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 212/2011,

3. märts 2011,

milles käsitletakse Pediococcus acidilactici CNCM MA 18/5M lubamist munakanade söödalisandina (loa omanik Lallemand SAS)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöötades kasutatavate söödalisandite lubamise kord ning selliste lubade andmise alused ja menetlused. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöötades kasutatavate söödalisandite lubamise kord ning selliste lubade andmise alused ja menetlused.

| (2) | Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikliga 7 esitati taotlus Pediococcus acidilactici CNCM MA 18/5M lubamiseks. Taotlusele olid lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3 nõutud andmed ja dokumendid. |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikliga 7 esitati taotlus Pediococcus acidilactici CNCM MA 18/5M lubamiseks. Taotlusele olid lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3 nõutud andmed ja dokumendid.

| (3) | Taotluses käsitletakse Pediococcus acidilactici CNCM MA 18/5M uue kasutusviisi lubamist munakanade söödalisandina ning selle klassifitseerimist söödalisandite kategooriasse „zootehnilised lisandid”. |
| --- | --- |

(3)

Taotluses käsitletakse Pediococcus acidilactici CNCM MA 18/5M uue kasutusviisi lubamist munakanade söödalisandina ning selle klassifitseerimist söödalisandite kategooriasse „zootehnilised lisandid”.

| (4) | Pediococcus acidilactici CNCM MA 18/5M kasutamiseks on antud tähtajatu luba broilerkanade puhul komisjoni määrusega (EÜ) nr 1200/2005 (2) ja nuumsigade puhul komisjoni määrusega (EÜ) nr 2036/2005 (3) ning kümne-aastane luba lõhelaste ja krevetiliste puhul komisjoni määrusega (EÜ) nr 911/2009 (4) ja võõrutatud põrsaste puhul komisjoni määrusega (EL) nr 1120/2010 (5). |
| --- | --- |

(4)

Pediococcus acidilactici CNCM MA 18/5M kasutamiseks on antud tähtajatu luba broilerkanade puhul komisjoni määrusega (EÜ) nr 1200/2005 (2) ja nuumsigade puhul komisjoni määrusega (EÜ) nr 2036/2005 (3) ning kümne-aastane luba lõhelaste ja krevetiliste puhul komisjoni määrusega (EÜ) nr 911/2009 (4) ja võõrutatud põrsaste puhul komisjoni määrusega (EL) nr 1120/2010 (5).

| (5) | On esitatud uusi andmeid, mis toetavad taotlust Pediococcus acidilactici CNCM MA 18/5M kasutamiseks munakanade söödalisandina. Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”) jõudis oma 5. oktoobri 2010. aasta arvamuses (6) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste korral ei avalda Pediococcus acidilactici CNCM MA 18/5M kahjulikku mõju loomatervisele, inimeste tervisele ega keskkonnale ning et selle valmistise kasutamine sihtliikidel parandab märkimisväärselt nende munemise intensiivsust. Toiduohutusameti arvates ei ole vajadust turustamisjärgse järelevalve erinõuete järele. Toiduohutusamet kinnitas ka määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud ühenduse referentlabori aruande söödalisandi analüüsimeetodi kohta söödas. |
| --- | --- |

(5)

On esitatud uusi andmeid, mis toetavad taotlust Pediococcus acidilactici CNCM MA 18/5M kasutamiseks munakanade söödalisandina. Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”) jõudis oma 5. oktoobri 2010. aasta arvamuses (6) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste korral ei avalda Pediococcus acidilactici CNCM MA 18/5M kahjulikku mõju loomatervisele, inimeste tervisele ega keskkonnale ning et selle valmistise kasutamine sihtliikidel parandab märkimisväärselt nende munemise intensiivsust. Toiduohutusameti arvates ei ole vajadust turustamisjärgse järelevalve erinõuete järele. Toiduohutusamet kinnitas ka määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud ühenduse referentlabori aruande söödalisandi analüüsimeetodi kohta söödas.

| (6) | Pediococcus acidilactici CNCM MA 18/5M hindamine näitab, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused kasutamise lubamiseks on täidetud. Seepärast tuleks anda luba valmistise kasutamiseks käesoleva määruse lisas esitatud viisil. |
| --- | --- |

(6)

Pediococcus acidilactici CNCM MA 18/5M hindamine näitab, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused kasutamise lubamiseks on täidetud. Seepärast tuleks anda luba valmistise kasutamiseks käesoleva määruse lisas esitatud viisil.

| (7) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Lisas nimetatud valmistist, mis kuulub söödalisandite kategooriasse „zootehnilised lisandid” ja funktsionaalrühma „soolestiku mikrofloorat tasakaalustavad ained”, lubatakse kasutada söödalisandina loomasöötades kõnealuses lisas esitatud tingimustel.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 3. märts 2011

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 268, 18.10.2003, lk 29.

1

(2)  ELT L 195, 27.7.2005, lk 6.

2

(3)  ELT L 328, 15.12.2005, lk 13.

3

(4)  ELT L 257, 30. 9.2009, lk 10.

4

(5)  ELT L 317, 3.12.2010, lk 12.

5

(6)  EFSA Journal 2010; 8(10):1865.

6

EFSA Journal

---

LISA

| Söödalisandi identifitseerimisnumber | Loa omanik | Söödalisand | Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod | Loomaliik või -kategooria | Vanuse ülempiir | Sisalduse alammäär | Sisalduse ülemmäär | Muud sätted | Loa tähtpäev |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CFU/kg täissöödas, kui niiskusesisaldus on 12 % |
| Zootehniliste lisandite kategooria. Funktsionaalrühm: soolestiku mikrofloorat tasakaalustavad ained. |
| 4d1712 | Lallemand SAS | Pediococcus acidilactici

  CNCM MA 18/5M | | Söödalisandi koostis


  Pediococcus acidilactici CNCM MA 18/5M valmistis, mis sisaldab söödalisandit vähemalt 1 × 1010 CFU/g |

Söödalisandi identifitseerimisnumber

Loa omanik

Söödalisand

Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod

Loomaliik või -kategooria

Vanuse ülempiir

Sisalduse alammäär

Sisalduse ülemmäär

Muud sätted

Loa tähtpäev

CFU/kg täissöödas, kui niiskusesisaldus on 12 %

Zootehniliste lisandite kategooria. Funktsionaalrühm: soolestiku mikrofloorat tasakaalustavad ained.

4d1712

Lallemand SAS

Pediococcus acidilactici

CNCM MA 18/5M

Söödalisandi koostis

Pediococcus acidilactici CNCM MA 18/5M valmistis, mis sisaldab söödalisandit vähemalt 1 × 1010 CFU/g

| | Toimeaine kirjeldus


  Pediococcus acidilactici CNCM MA 18/5M eluvõimelised rakud |
| --- | --- |

Toimeaine kirjeldus

Pediococcus acidilactici CNCM MA 18/5M eluvõimelised rakud

| | Analüüsimeetodid
   (1) | Arvu määramine: pindkülvimeetod MSR agariga (EN 15786:2009) |
| --- | --- | --- |

Analüüsimeetodid
   (1)

Arvu määramine: pindkülvimeetod MSR agariga (EN 15786:2009)

| | Identifitseerimine: impulssvälja-geelelektroforees (PFGE). |
| --- | --- |

Identifitseerimine: impulssvälja-geelelektroforees (PFGE).

Munakanad

—

1 × 109

—

| 1. | Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes märkida säilitustemperatuur, kõlblikkusaeg ja granuleerimispüsivus. |
| --- | --- |

1.

Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes märkida säilitustemperatuur, kõlblikkusaeg ja granuleerimispüsivus.

| 2. | Kasutajate ohutus: käitlemisel kasutada respiraatorit, kaitseprille ja kaitsekindaid. |
| --- | --- |

2.

Kasutajate ohutus: käitlemisel kasutada respiraatorit, kaitseprille ja kaitsekindaid.

24. märts 2021

---

(1)  Analüüsimeetodite üksikasjad on kättesaadavad ühenduse referentlabori veebilehel: www.irmm.jrc.be/crl-feed-additives

---

| 4.3.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 59/4 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 59/4

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 213/2011,

3. märts 2011,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/36/EÜ (kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta) II ja V lisa

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. septembri 2005. aasta direktiivi 2005/36/EÜ (kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta), (1) eriti selle artikli 11 teist lõiku ja artikli 26 teist lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Austria on palunud lisada direktiivi 2005/36/EÜ II lisasse kümme tervishoiuga seotud koolitusprogrammi. Neid koolitusprogramme reguleerivad tervishoiu ja õendusega seotud eriülesandeid käsitlev määrus (Health Care and Nursing Special Task Ordinance (GuK-SV BGBl II No 452/2005)) ning tervishoiu ja õendusega seotud õpetamis- ja juhtimisalaseid ülesandeid käsitlev määrus (Health Care and Nursing Teaching and Management Duties Ordinance (GuK-LFV BGBl II No 453/2005)). |
| --- | --- |

(1)

Austria on palunud lisada direktiivi 2005/36/EÜ II lisasse kümme tervishoiuga seotud koolitusprogrammi. Neid koolitusprogramme reguleerivad tervishoiu ja õendusega seotud eriülesandeid käsitlev määrus (Health Care and Nursing Special Task Ordinance (GuK-SV BGBl II No 452/2005)) ning tervishoiu ja õendusega seotud õpetamis- ja juhtimisalaseid ülesandeid käsitlev määrus (Health Care and Nursing Teaching and Management Duties Ordinance (GuK-LFV BGBl II No 453/2005)).

| (2) | Kuna kõnealused Austria koolitusprogrammid on võrdväärsed direktiivi 2005/36/EÜ artikli 11 punkti c alapunktis i sätestatud programmidega, tagavad võrreldava kutsealase standardi ning valmistavad koolitatavat ette kohustusteks ja funktsioonideks võrdväärsel tasemel, on õigustatud nende koolitusprogrammide lisamine artikli 11 punkti c alapunkti ii alusel direktiivi 2005/36/EÜ II lisasse. |
| --- | --- |

(2)

Kuna kõnealused Austria koolitusprogrammid on võrdväärsed direktiivi 2005/36/EÜ artikli 11 punkti c alapunktis i sätestatud programmidega, tagavad võrreldava kutsealase standardi ning valmistavad koolitatavat ette kohustusteks ja funktsioonideks võrdväärsel tasemel, on õigustatud nende koolitusprogrammide lisamine artikli 11 punkti c alapunkti ii alusel direktiivi 2005/36/EÜ II lisasse.

| (3) | Portugal on esitanud põhjendatud taotluse lisada direktiivi 2005/36/EÜ V lisa punkti 5.1.3 eriarstiõpe meditsiinilise onkoloogia erialal. |
| --- | --- |

(3)

Portugal on esitanud põhjendatud taotluse lisada direktiivi 2005/36/EÜ V lisa punkti 5.1.3 eriarstiõpe meditsiinilise onkoloogia erialal.

| (4) | Meditsiiniline onkoloogia tegeleb vähi süsteemse raviga. Vähihaigete ravi on viimastel aastakümnetel tänu teaduse arengule oluliselt muutunud. Meditsiinilise onkoloogia alane eriarstiõpe ei ole direktiivi 2005/36/EÜ V lisa punktis 5.1.3 loetletud. Siiski on meditsiiniline onkoloogia arenenud iseseisvaks ja teistest eristuvaks eriarstiõppeks rohkem kui kahes viiendikus liikmesriikides, mis õigustab kõnealuse õppe lisamist direktiivi 2005/36/EÜ V lisa punkti 5.1.3. |
| --- | --- |

(4)

Meditsiiniline onkoloogia tegeleb vähi süsteemse raviga. Vähihaigete ravi on viimastel aastakümnetel tänu teaduse arengule oluliselt muutunud. Meditsiinilise onkoloogia alane eriarstiõpe ei ole direktiivi 2005/36/EÜ V lisa punktis 5.1.3 loetletud. Siiski on meditsiiniline onkoloogia arenenud iseseisvaks ja teistest eristuvaks eriarstiõppeks rohkem kui kahes viiendikus liikmesriikides, mis õigustab kõnealuse õppe lisamist direktiivi 2005/36/EÜ V lisa punkti 5.1.3.

| (5) | Selleks et tagada eriarstiõppe piisavalt kõrge tase, peaks meditsiinilise onkoloogia alane eriarstikursus kõnealuse eriala automaatseks tunnustamiseks kestma vähemalt viis aastat. |
| --- | --- |

(5)

Selleks et tagada eriarstiõppe piisavalt kõrge tase, peaks meditsiinilise onkoloogia alane eriarstikursus kõnealuse eriala automaatseks tunnustamiseks kestma vähemalt viis aastat.

| (6) | Prantsusmaa on esitanud põhjendatud taotluse lisada direktiivi 2005/36/EÜ V lisa punkti 5.1.3 eriarstiõpe meditsiinigeneetika erialal. |
| --- | --- |

(6)

Prantsusmaa on esitanud põhjendatud taotluse lisada direktiivi 2005/36/EÜ V lisa punkti 5.1.3 eriarstiõpe meditsiinigeneetika erialal.

| (7) | Meditsiinigeneetika on eriala, mis keskendub geneetika kiire arengu saavutustele ja nende kasutamisele mitmes spetsialiseeritud valdkonnas, näiteks onkoloogia, looteuuringud, pediaatria ja kroonilised haigused. Meditsiinigeneetika mängib üha olulisemat rolli paljude haiguste avastamises ja ennetamises. Meditsiinigeneetika-alane eriarstiõpe ei ole direktiivi 2005/36/EÜ V lisa punktis 5.1.3 loetletud. Siiski on meditsiinigeneetika välja arenenud iseseisvaks ja teistest eristuvaks eriarstiõppeks rohkem kui kahes viiendikus liikmesriikides, mis õigustab kõnealuse õppe lisamist direktiivi 2005/36/EÜ V lisa punkti 5.1.3. |
| --- | --- |

(7)

Meditsiinigeneetika on eriala, mis keskendub geneetika kiire arengu saavutustele ja nende kasutamisele mitmes spetsialiseeritud valdkonnas, näiteks onkoloogia, looteuuringud, pediaatria ja kroonilised haigused. Meditsiinigeneetika mängib üha olulisemat rolli paljude haiguste avastamises ja ennetamises. Meditsiinigeneetika-alane eriarstiõpe ei ole direktiivi 2005/36/EÜ V lisa punktis 5.1.3 loetletud. Siiski on meditsiinigeneetika välja arenenud iseseisvaks ja teistest eristuvaks eriarstiõppeks rohkem kui kahes viiendikus liikmesriikides, mis õigustab kõnealuse õppe lisamist direktiivi 2005/36/EÜ V lisa punkti 5.1.3.

| (8) | Selleks et tagada eriarstiõppe piisavalt kõrge tase, peaks meditsiinigeneetika-alane eriarstikursus kõnealuse eriala automaatseks tunnustamiseks kestma vähemalt neli aastat. |
| --- | --- |

(8)

Selleks et tagada eriarstiõppe piisavalt kõrge tase, peaks meditsiinigeneetika-alane eriarstikursus kõnealuse eriala automaatseks tunnustamiseks kestma vähemalt neli aastat.

| (9) | Seetõttu tuleks direktiivi 2005/36/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(9)

Seetõttu tuleks direktiivi 2005/36/EÜ vastavalt muuta.

| (10) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas kutsekvalifikatsioonide tunnustamise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas kutsekvalifikatsioonide tunnustamise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Direktiivi 2005/36/EÜ II ja V lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 3. märts 2011

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 255, 30.9.2005, lk 22.

1

---

LISA

Direktiivi 2005/36/EÜ II ja V lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | II lisa punktis 1 lisatakse pealkirja „Austrias” alla järgmine tekst:






  „— | spetsialiseeritud koolitus laste ja noortehoolduse valdkonnas („Sonderausbildung in der Kinder- und Jugendlichenpflege”), |
| --- | --- | --- |

1)

II lisa punktis 1 lisatakse pealkirja „Austrias” alla järgmine tekst:

„—

spetsialiseeritud koolitus laste ja noortehoolduse valdkonnas („Sonderausbildung in der Kinder- und Jugendlichenpflege”),

| — | psühhiaatriaõe spetsialiseeritud koolitus („Sonderausbildung in der psychiatrischen Gesundheits- und Krankenpflege”), |
| --- | --- |

—

psühhiaatriaõe spetsialiseeritud koolitus („Sonderausbildung in der psychiatrischen Gesundheits- und Krankenpflege”),

| — | spetsialiseeritud koolitus intensiivravi valdkonnas („Sonderausbildung in der Intensivpflege”), |
| --- | --- |

—

spetsialiseeritud koolitus intensiivravi valdkonnas („Sonderausbildung in der Intensivpflege”),

| — | spetsialiseeritud koolitus laste intensiivravi valdkonnas („Sonderausbildung in der Kinderintensivpflege”), |
| --- | --- |

—

spetsialiseeritud koolitus laste intensiivravi valdkonnas („Sonderausbildung in der Kinderintensivpflege”),

| — | anesteesiaõe spetsialiseeritud koolitus („Sonderausbildung in der Anästhesiepflege”), |
| --- | --- |

—

anesteesiaõe spetsialiseeritud koolitus („Sonderausbildung in der Anästhesiepflege”),

| — | neeruasendusravi-alane spetsialiseeritud õekoolitus („Sonderausbildung in der Pflege bei Nierenersatztherapie”), |
| --- | --- |

—

neeruasendusravi-alane spetsialiseeritud õekoolitus („Sonderausbildung in der Pflege bei Nierenersatztherapie”),

| — | operatsiooniõe spetsialiseeritud koolitus („Sonderausbildung in der Pflege im Operationsbereich”), |
| --- | --- |

—

operatsiooniõe spetsialiseeritud koolitus („Sonderausbildung in der Pflege im Operationsbereich”),

| — | spetsialiseeritud koolitus haiglahügieeni valdkonnas („Sonderausbildung in der Krankenhaushygiene”), |
| --- | --- |

—

spetsialiseeritud koolitus haiglahügieeni valdkonnas („Sonderausbildung in der Krankenhaushygiene”),

| — | õpetamisalaseid ülesandeid käsitlev spetsialiseeritud õekoolitus („Sonderausbildung für Lehraufgaben in der Gesundheits- und Krankenpflege”), |
| --- | --- |

—

õpetamisalaseid ülesandeid käsitlev spetsialiseeritud õekoolitus („Sonderausbildung für Lehraufgaben in der Gesundheits- und Krankenpflege”),

| — | juhtimisalaseid ülesandeid käsitlev spetsialiseeritud õekoolitus („Sonderausbildung für Führungsaufgaben in der Gesundheits- und Krankenpflege”), |
| --- | --- |

—

juhtimisalaseid ülesandeid käsitlev spetsialiseeritud õekoolitus („Sonderausbildung für Führungsaufgaben in der Gesundheits- und Krankenpflege”),

mis eeldab kokku vähemalt kolmteist aastat ja kuus kuud kuni neliteist aastat kestvat haridusteed ja koolituskursusi, s.h vähemalt kümmet aastat üldharidust, kolmeaastast õenduse alast põhikoolitust kõrgema astme teenistuses ja kuue- kuni kaheteistaastast erikoolitust spetsialiseeritud ning õpetamis- ja juhtimisalaste ülesannete täitmiseks.”

| 2) | V lisa punkti 5.1.3 lisatakse järgmine tabel:







  „Riik | Meditsiiniline onkoloogia
  Kursuse miinimumkestus: 5 aastat | Meditsiinigeneetika
  Kursuse miinimumkestus: 4 aastat |
| --- | --- | --- | --- |
| Eriala nimetus | Eriala nimetus |
| Belgique/België/Belgien | Oncologie médicale / Medische oncologie | |
| България | Медицинска онкология | Медицинска генетика |
| Česká republika | Klinická onkologie | Lékařská genetika |
| Danmark | | Klinisk genetik |
| Deutschland | | Humangenetik |
| Eesti | | Meditsiinigeneetika |
| Ελλάς | Παθολογική Ογκολογία | |
| España | | |
| France | Oncologie | Génétique médicale |
| Ireland | Medical oncology | Clinical genetics |
| Italia | Oncologia medica | Genetica medica |
| Κύπρος | Ακτινοθεραπευτική Ογκολογία | |
| Latvija | Onkoloģija ķīmijterapija | Medicīnas ģenētika |
| Lietuva | Chemoterapinė onkologija | Genetika |
| Luxembourg | Oncologie médicale | Médecine génétique |
| Magyarország | Klinikai onkológia | Klinikai genetika |
| Malta | | |
| Nederland | | Klinische genetica |
| Österreich | | Medizinische Genetik |
| Polska | Onkologia kliniczna | Genetyka kliniczna |
| Portugal | Oncologia médica | Genética médica |
| România | Oncologie medicala | Genetica medicala |
| Slovenija | Internistična onkologija | Klinična genetika |
| Slovensko | Klinická onkológia | Lekárska genetica |
| Suomi/Finland | | Perinnöllisyyslääketiede / Medicinsk genetik |
| Sverige | | |
| United Kingdom | Medical oncology | Clinical genetics” |

2)

V lisa punkti 5.1.3 lisatakse järgmine tabel:

„Riik

Meditsiiniline onkoloogia

Kursuse miinimumkestus: 5 aastat

Meditsiinigeneetika

Kursuse miinimumkestus: 4 aastat

Eriala nimetus

Eriala nimetus

Belgique/België/Belgien

Oncologie médicale / Medische oncologie

България

Медицинска онкология

Медицинска генетика

Česká republika

Klinická onkologie

Lékařská genetika

Danmark

Klinisk genetik

Deutschland

Humangenetik

Eesti

Meditsiinigeneetika

Ελλάς

Παθολογική Ογκολογία

España

France

Oncologie

Génétique médicale

Ireland

Medical oncology

Clinical genetics

Italia

Oncologia medica

Genetica medica

Κύπρος

Ακτινοθεραπευτική Ογκολογία

Latvija

Onkoloģija ķīmijterapija

Medicīnas ģenētika

Lietuva

Chemoterapinė onkologija

Genetika

Luxembourg

Oncologie médicale

Médecine génétique

Magyarország

Klinikai onkológia

Klinikai genetika

Malta

Nederland

Klinische genetica

Österreich

Medizinische Genetik

Polska

Onkologia kliniczna

Genetyka kliniczna

Portugal

Oncologia médica

Genética médica

România

Oncologie medicala

Genetica medicala

Slovenija

Internistična onkologija

Klinična genetika

Slovensko

Klinická onkológia

Lekárska genetica

Suomi/Finland

Perinnöllisyyslääketiede / Medicinsk genetik

Sverige

United Kingdom

Medical oncology

Clinical genetics”

---

| 4.3.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 59/8 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 59/8

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 214/2011,

3. märts 2011,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 689/2008 (ohtlike kemikaalide ekspordi ja impordi kohta) I ja V lisa

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta määrust (EÜ) nr 689/2008 (ohtlike kemikaalide ekspordi ja impordi kohta), (1) eriti selle artikli 22 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EÜ) nr 689/2008 on rakendatud teatavate rahvusvaheliselt kaubeldavate ohtlike kemikaalide ja pestitsiidide suhtes kohaldatavat eelnevalt teatatud nõusoleku protseduuri käsitlev Rotterdami konventsioon, millele kirjutati alla 11. septembril 1998 ning mis kiideti ühenduse nimel heaks nõukogu otsusega 2003/106/EÜ (2). |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EÜ) nr 689/2008 on rakendatud teatavate rahvusvaheliselt kaubeldavate ohtlike kemikaalide ja pestitsiidide suhtes kohaldatavat eelnevalt teatatud nõusoleku protseduuri käsitlev Rotterdami konventsioon, millele kirjutati alla 11. septembril 1998 ning mis kiideti ühenduse nimel heaks nõukogu otsusega 2003/106/EÜ (2).

| (2) | Määruse (EÜ) nr 689/2008 I lisa tuleks muuta, et võtta arvesse regulatiivmeetmeid, mis on võetud teatavate kemikaalide suhtes kooskõlas nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiiviga (EÜ) nr 91/414/EMÜ (taimekaitsevahendite turuleviimise kohta), (3) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 1998. aasta direktiiviga 98/8/EÜ (mis käsitleb biotsiidide turuleviimist) (4) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1907/2006 (mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ning millega asutatakse Euroopa Kemikaaliamet, muudetakse direktiivi 1999/45/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 793/93 ja komisjoni määrus (EÜ) nr 1488/94 ning samuti nõukogu direktiiv 76/769/EMÜ ja komisjoni direktiivid 91/155/EMÜ, 93/67/EMÜ, 93/105/EÜ ja 2000/21/EÜ) (5). |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 689/2008 I lisa tuleks muuta, et võtta arvesse regulatiivmeetmeid, mis on võetud teatavate kemikaalide suhtes kooskõlas nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiiviga (EÜ) nr 91/414/EMÜ (taimekaitsevahendite turuleviimise kohta), (3) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 1998. aasta direktiiviga 98/8/EÜ (mis käsitleb biotsiidide turuleviimist) (4) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1907/2006 (mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ning millega asutatakse Euroopa Kemikaaliamet, muudetakse direktiivi 1999/45/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 793/93 ja komisjoni määrus (EÜ) nr 1488/94 ning samuti nõukogu direktiiv 76/769/EMÜ ja komisjoni direktiivid 91/155/EMÜ, 93/67/EMÜ, 93/105/EÜ ja 2000/21/EÜ) (5).

| (3) | Määruse (EÜ) nr 689/2008 V lisa tuleks muuta, et võtta arvesse teatavate kemikaalide kohta 22. mail 2001 allkirjastatud Püsivate orgaaniliste saasteainete Stockholmi konventsiooni (edaspidi „Stockholmi konventsioon”), mille ühendus kiitis heaks nõukogu otsusega 2006/507/EÜ (6) ja selle kohaselt tehtud otsuseid ja edasisi regulatiivmeetmeid, mis võeti nende suhtes vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004 aasta määrusele (EÜ) nr 850/2004 (püsivate orgaaniliste saasteainete kohta ning millega muudetakse direktiivi 79/117/EMÜ) (7). V lisa tuleks muuta ka selleks, et kajastada regulatiivmeetmeid, millega keelati teatavate püsivatest orgaanilistest saasteainetest erinevate kemikaalide eksport. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 689/2008 V lisa tuleks muuta, et võtta arvesse teatavate kemikaalide kohta 22. mail 2001 allkirjastatud Püsivate orgaaniliste saasteainete Stockholmi konventsiooni (edaspidi „Stockholmi konventsioon”), mille ühendus kiitis heaks nõukogu otsusega 2006/507/EÜ (6) ja selle kohaselt tehtud otsuseid ja edasisi regulatiivmeetmeid, mis võeti nende suhtes vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004 aasta määrusele (EÜ) nr 850/2004 (püsivate orgaaniliste saasteainete kohta ning millega muudetakse direktiivi 79/117/EMÜ) (7). V lisa tuleks muuta ka selleks, et kajastada regulatiivmeetmeid, millega keelati teatavate püsivatest orgaanilistest saasteainetest erinevate kemikaalide eksport.

| (4) | Difenüülamiini, triasoksiidi ja triflumurooni ei ole kantud toimeainetena direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse, mistõttu keelatakse difenüülamiini, triasoksiidi ja triflumurooni kasutamine pestitsiidina ja need tuleks lisada kemikaalide loetellu määruse (EÜ) nr 689/2008 I lisa 1. ja 2. osas. Kuna on esitatud uued taotlused, millega seoses tuleb vastu võtta uued otsused toimeainete kandmise kohta direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse, ei tohiks kemikaalide loetelu määruse (EÜ) nr 689/2008 I lisa 2. osas täiendada enne kõnealuste kemikaalide staatust käsitlevate uute otsuste vastuvõtmist. |
| --- | --- |

(4)

Difenüülamiini, triasoksiidi ja triflumurooni ei ole kantud toimeainetena direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse, mistõttu keelatakse difenüülamiini, triasoksiidi ja triflumurooni kasutamine pestitsiidina ja need tuleks lisada kemikaalide loetellu määruse (EÜ) nr 689/2008 I lisa 1. ja 2. osas. Kuna on esitatud uued taotlused, millega seoses tuleb vastu võtta uued otsused toimeainete kandmise kohta direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse, ei tohiks kemikaalide loetelu määruse (EÜ) nr 689/2008 I lisa 2. osas täiendada enne kõnealuste kemikaalide staatust käsitlevate uute otsuste vastuvõtmist.

| (5) | Bifentriini ja metaami ei ole kantud toimeainetena direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse; need toimeained on teatatud ja esitatud hindamiseks direktiivi 98/8/EÜ kohaselt. Sellest tulenevalt piiratakse rangelt bifentriini ja metaami kasutamist pestitsiidina ja peaaegu kõik nende kasutamisotstarbed on keelatud, olenemata asjaolust, et liikmesriigid võivad jätkata nende kasutuslubade väljaandmist kuni direktiivi 98/8/EÜ alusel otsuse vastuvõtmiseni. Seetõttu tuleks bifentriin ja metaam lisada määruse (EÜ) nr 689/2008 I lisa 1. ja 2. osas esitatud kemikaalide loetellu. Kuna on esitatud uued taotlused, millega seoses tuleb vastu võtta uued otsused toimeainete kandmise kohta direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse, ei tohiks kemikaalide loetelu määruse (EÜ) nr 689/2008 I lisa 2. osas täiendada enne kõnealuste kemikaalide staatust käsitlevate uute otsuste vastuvõtmist. |
| --- | --- |

(5)

Bifentriini ja metaami ei ole kantud toimeainetena direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse; need toimeained on teatatud ja esitatud hindamiseks direktiivi 98/8/EÜ kohaselt. Sellest tulenevalt piiratakse rangelt bifentriini ja metaami kasutamist pestitsiidina ja peaaegu kõik nende kasutamisotstarbed on keelatud, olenemata asjaolust, et liikmesriigid võivad jätkata nende kasutuslubade väljaandmist kuni direktiivi 98/8/EÜ alusel otsuse vastuvõtmiseni. Seetõttu tuleks bifentriin ja metaam lisada määruse (EÜ) nr 689/2008 I lisa 1. ja 2. osas esitatud kemikaalide loetellu. Kuna on esitatud uued taotlused, millega seoses tuleb vastu võtta uued otsused toimeainete kandmise kohta direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse, ei tohiks kemikaalide loetelu määruse (EÜ) nr 689/2008 I lisa 2. osas täiendada enne kõnealuste kemikaalide staatust käsitlevate uute otsuste vastuvõtmist.

| (6) | Karbosulfaani ei ole kantud toimeainena direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse, mistõttu keelatakse selle toimeaine kasutamine pestitsiidina ja see tuleks lisada kemikaalide loetellu määruse (EÜ) nr 689/2008 I lisa 1. ja 2. osas. Karbosulfaani kandmine I lisa 2. osasse peatati seoses direktiivi 91/414/EMÜ alusel kinnitamiseks esitatud komisjoni 17. jaanuari 2008. aasta määruse (EÜ) nr 33/2008 (millega nähakse ette nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses kõnealuse direktiivi artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi kuuluvate, kuid direktiivi I lisasse kandmata toimeainete hindamise tava- ja kiirendatud menetlusega) (8) artikli 13 kohase uue taotlusega aine lisamiseks direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Taotleja on nimetatud uue taotluse tagasi võtnud ning seepärast ei ole põhjust aine I lisa 2. osasse kandmist peatada. Seega tuleks karbosulfaan lisada määruse (EÜ) nr 689/2008 I lisa 2. osas esitatud kemikaalide loetellu. |
| --- | --- |

(6)

Karbosulfaani ei ole kantud toimeainena direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse, mistõttu keelatakse selle toimeaine kasutamine pestitsiidina ja see tuleks lisada kemikaalide loetellu määruse (EÜ) nr 689/2008 I lisa 1. ja 2. osas. Karbosulfaani kandmine I lisa 2. osasse peatati seoses direktiivi 91/414/EMÜ alusel kinnitamiseks esitatud komisjoni 17. jaanuari 2008. aasta määruse (EÜ) nr 33/2008 (millega nähakse ette nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses kõnealuse direktiivi artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi kuuluvate, kuid direktiivi I lisasse kandmata toimeainete hindamise tava- ja kiirendatud menetlusega) (8) artikli 13 kohase uue taotlusega aine lisamiseks direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Taotleja on nimetatud uue taotluse tagasi võtnud ning seepärast ei ole põhjust aine I lisa 2. osasse kandmist peatada. Seega tuleks karbosulfaan lisada määruse (EÜ) nr 689/2008 I lisa 2. osas esitatud kemikaalide loetellu.

| (7) | Trifluraliini ei ole kantud toimeainena direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse, mistõttu keelatakse trifuraliini kasutamine pestitsiidina ja see tuleks lisada kemikaalide loetellu määruse (EÜ) nr 689/2008 I lisa 1. ja 2. osas. Trifuraliini kandmine I lisa 2. osasse peatati seoses määruse (EÜ) nr 33/2008 artikli 13 kohaselt esitatud uue taotlusega aine lisamiseks direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Uue taotluse alusel otsustati taas mitte kanda trifluraliini toimeainena direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse, mistõttu keelatakse trifluraliini kasutamine pestitsiidina ja ei ole põhjust peatada aine kandmist I lisa 2. osasse. Seega tuleks trifluraliin lisada määruse (EÜ) nr 689/2008 I lisa 2. osas esitatud kemikaalide loetellu. |
| --- | --- |

(7)

Trifluraliini ei ole kantud toimeainena direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse, mistõttu keelatakse trifuraliini kasutamine pestitsiidina ja see tuleks lisada kemikaalide loetellu määruse (EÜ) nr 689/2008 I lisa 1. ja 2. osas. Trifuraliini kandmine I lisa 2. osasse peatati seoses määruse (EÜ) nr 33/2008 artikli 13 kohaselt esitatud uue taotlusega aine lisamiseks direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Uue taotluse alusel otsustati taas mitte kanda trifluraliini toimeainena direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse, mistõttu keelatakse trifluraliini kasutamine pestitsiidina ja ei ole põhjust peatada aine kandmist I lisa 2. osasse. Seega tuleks trifluraliin lisada määruse (EÜ) nr 689/2008 I lisa 2. osas esitatud kemikaalide loetellu.

| (8) | Dimetüül-klorotaali ei ole kantud toimeainena direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse, mistõttu keelatakse dimetüül-klorotaali kasutamine pestitsiidina ja see tuleks lisada määruse (EÜ) nr 689/2008 I lisa 1. ja 2. osas esitatud kemikaalide loetellu. |
| --- | --- |

(8)

Dimetüül-klorotaali ei ole kantud toimeainena direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse, mistõttu keelatakse dimetüül-klorotaali kasutamine pestitsiidina ja see tuleks lisada määruse (EÜ) nr 689/2008 I lisa 1. ja 2. osas esitatud kemikaalide loetellu.

| (9) | Kloordekoon, heksabromobifenüül, heksaklorotsükloheksaanid, lindaan ja pentabromodifenüüleeter lisatakse ekspordikeelu alla kuuluvate kemikaalide loetellu määruse (EÜ) nr 689/2008 V lisa 1. osas. Seepärast ei ole osutatud kemikaale enam vaja esitada nimetatud määruse I lisa 1. ja 2. osas ning järelikult tuleks asjaomased kanded välja jätta. |
| --- | --- |

(9)

Kloordekoon, heksabromobifenüül, heksaklorotsükloheksaanid, lindaan ja pentabromodifenüüleeter lisatakse ekspordikeelu alla kuuluvate kemikaalide loetellu määruse (EÜ) nr 689/2008 V lisa 1. osas. Seepärast ei ole osutatud kemikaale enam vaja esitada nimetatud määruse I lisa 1. ja 2. osas ning järelikult tuleks asjaomased kanded välja jätta.

| (10) | Heksabromobifenüül, heksaklorotsükloheksaan (HCH) ja lindaan on juba kantud määruse (EÜ) nr 689/2008 I lisa 3. osas esitatud kemikaalide loetellu. Nende lisamist nimetatud määruse V lisa 1. osasse tuleks seepärast kajastada I lisa 3. osas. |
| --- | --- |

(10)

Heksabromobifenüül, heksaklorotsükloheksaan (HCH) ja lindaan on juba kantud määruse (EÜ) nr 689/2008 I lisa 3. osas esitatud kemikaalide loetellu. Nende lisamist nimetatud määruse V lisa 1. osasse tuleks seepärast kajastada I lisa 3. osas.

| (11) | Komisjoni 24. augusti 2010. aasta määrusega (EL) nr 757/2010 (millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 850/2004 (püsivate orgaaniliste saasteainete kohta) I ja III lisa) (9) rakendatakse Stockholmi konventsiooni alusel tehtud otsused kanda kloordekoon, pentaklorobenseen, heksabromobifenüül, heksaklorotsükloheksaanid, lindaan, tetrabromodifenüüleeter, pentabromodifenüüleeter, heksabromodifenüüleeter ja heptabromodifenüüleeter Stockholmi konventsiooni A lisa 1. osasse; selleks kantakse nimetatud kemikaalid määruse (EÜ) nr 850/2004 I lisa A osasse. Seepärast tuleks osutatud kemikaalid lisada määruse (EÜ) nr 689/2008 V lisa 1. osasse. |
| --- | --- |

(11)

Komisjoni 24. augusti 2010. aasta määrusega (EL) nr 757/2010 (millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 850/2004 (püsivate orgaaniliste saasteainete kohta) I ja III lisa) (9) rakendatakse Stockholmi konventsiooni alusel tehtud otsused kanda kloordekoon, pentaklorobenseen, heksabromobifenüül, heksaklorotsükloheksaanid, lindaan, tetrabromodifenüüleeter, pentabromodifenüüleeter, heksabromodifenüüleeter ja heptabromodifenüüleeter Stockholmi konventsiooni A lisa 1. osasse; selleks kantakse nimetatud kemikaalid määruse (EÜ) nr 850/2004 I lisa A osasse. Seepärast tuleks osutatud kemikaalid lisada määruse (EÜ) nr 689/2008 V lisa 1. osasse.

| (12) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 1102/2008 (metallilise elavhõbeda ning teatavate elavhõbedaühendite ja -segude ekspordi keelustamise ja metallilise elavhõbeda ohutu ladustamise kohta) (10) on keelatud metallilise elavhõbeda ning teatavate elavhõbedaühendite ja -segude eksport Euroopa Liidust kolmandatesse riikidesse. Seetõttu tuleks osutatud kemikaalid lisada määruse (EÜ) nr 689/2008 V lisa 2. osa kemikaalide loetellu. Lisaks tuleks muuta elavhõbedaühendite kannet I lisa 1. osas, et kajastada selles elavhõbedaühendite ekspordikeeldu ja elavhõbedaühendite praegust staatust vastavalt direktiivile 98/8/EÜ. |
| --- | --- |

(12)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 1102/2008 (metallilise elavhõbeda ning teatavate elavhõbedaühendite ja -segude ekspordi keelustamise ja metallilise elavhõbeda ohutu ladustamise kohta) (10) on keelatud metallilise elavhõbeda ning teatavate elavhõbedaühendite ja -segude eksport Euroopa Liidust kolmandatesse riikidesse. Seetõttu tuleks osutatud kemikaalid lisada määruse (EÜ) nr 689/2008 V lisa 2. osa kemikaalide loetellu. Lisaks tuleks muuta elavhõbedaühendite kannet I lisa 1. osas, et kajastada selles elavhõbedaühendite ekspordikeeldu ja elavhõbedaühendite praegust staatust vastavalt direktiivile 98/8/EÜ.

| (13) | Määruse (EÜ) nr 689/2008 I ja V lisa tuleks seepärast vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(13)

Määruse (EÜ) nr 689/2008 I ja V lisa tuleks seepärast vastavalt muuta.

| (14) | Selleks et liikmesriikidel ja ettevõtjatel oleks piisavalt aega käesoleva määruse rakendamiseks vajalike meetmete võtmiseks, tuleks käesoleva määruse kohaldamist edasi lükata. |
| --- | --- |

(14)

Selleks et liikmesriikidel ja ettevõtjatel oleks piisavalt aega käesoleva määruse rakendamiseks vajalike meetmete võtmiseks, tuleks käesoleva määruse kohaldamist edasi lükata.

| (15) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 133 alusel asutatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(15)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 133 alusel asutatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 689/2008 muudetakse järgmiselt:

| 1) | I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse I lisale; |
| --- | --- |

1)

I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse I lisale;

| 2) | V lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse II lisale. |
| --- | --- |

2)

V lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse II lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Määrust kohaldatakse alates 1. maist 2011.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 3. märts 2011

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 204, 31.7.2008, lk 1.

1

(2)  ELT L 63, 6.3.2003, lk 27.

2

(3)  EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1.

3

(4)  EÜT L 123, 24.4.1998, lk 1.

4

(5)  ELT L 396, 30.12.2006, lk 1.

5

(6)  ELT L 209, 31.7.2006, lk 1.

6

(7)  ELT L 158, 30.4.2004, lk 7.

7

(8)  ELT L 15, 18.1.2008, lk 5.

8

(9)  ELT L 223, 25.8.2010, lk 29.

9

(10)  ELT L 304, 14.11.2008, lk 75.

10

---

I LISA

Määruse (EÜ) nr 689/2008 I lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | 1. osa muudetakse järgmiselt:






  a) | selle lõppu lisatakse järgmised kanded:











  Kemikaal | CASi nr | EINECSi nr | CN-kood | Alakategooria (*) | Kasutuspiirang (**) | Riigid, mille puhul teatamist ei nõuta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „bifentriin | 82657-04-3 | | 2916 20 00 | p(1) | b | |
| dimetüülklorotaal + | 1861-32-1 | 217-464-7 | 2917 39 95 | p(1) | b | |
| difenüülamiin | 122-39-4 | 204-539-4 | 2921 44 00 | p(1) | b | |
| metaam | 144-54-7
  137-42-8 | 205-632-2
  205-239-0 | 2930 20 00 | p(1) | b | |
| triasoksiid | 72459-58-6 | 276-668-4 | 2933 29 90 | p(1) | b | |
| triflumuroon | 64628-44-0 | 264-980-3 | 2924 29 98 | p(1) | b” | |

1)

1. osa muudetakse järgmiselt:

a)

selle lõppu lisatakse järgmised kanded:

Kemikaal

CASi nr

EINECSi nr

CN-kood

Alakategooria (*)

Kasutuspiirang (**)

Riigid, mille puhul teatamist ei nõuta

„bifentriin

82657-04-3

2916 20 00

p(1)

b

dimetüülklorotaal +

1861-32-1

217-464-7

2917 39 95

p(1)

b

difenüülamiin

122-39-4

204-539-4

2921 44 00

p(1)

b

metaam

144-54-7

137-42-8

205-632-2

205-239-0

2930 20 00

p(1)

b

triasoksiid

72459-58-6

276-668-4

2933 29 90

p(1)

b

triflumuroon

64628-44-0

264-980-3

2924 29 98

p(1)

b”

| b) | elavhõbedat käsitlev kanne asendatakse järgmisega:











  Kemikaal | CASi nr | EINECSi nr | CN-kood | Alakategooria (*) | Kasutuspiirang (**) | Riigid, mille puhul teatamist ei nõuta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „elavhõbedaühendid, kaasa arvatud elavhõbeda anorgaanilised ühendid, elavhõbeda alküül-, alkoksüalküül- ja arüülühendid, välja arvatud V lisas loetletud elavhõbedaühendid # | 62-38-4, 26545-49-3 ja muud | 200-532-5, 247-783-7 ja muud | 2852 00 00 | p(1)-p(2) | b-b | Vt PIC-ringkiri aadressil www.pic.int/” |

b)

elavhõbedat käsitlev kanne asendatakse järgmisega:

Kemikaal

CASi nr

EINECSi nr

CN-kood

Alakategooria (*)

Kasutuspiirang (**)

Riigid, mille puhul teatamist ei nõuta

„elavhõbedaühendid, kaasa arvatud elavhõbeda anorgaanilised ühendid, elavhõbeda alküül-, alkoksüalküül- ja arüülühendid, välja arvatud V lisas loetletud elavhõbedaühendid #

62-38-4, 26545-49-3 ja muud

200-532-5, 247-783-7 ja muud

2852 00 00

p(1)-p(2)

b-b

Vt PIC-ringkiri aadressil www.pic.int/”

| c) | polübroomitud bifenüüle käsitlev kanne asendatakse järgmisega:











  Kemikaal | CASi nr | EINECSi nr | CN-kood | Alakategooria (*) | Kasutuspiirang (**) | Riigid, mille puhul teatamist ei nõuta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „polübromobifenüülid (PBB), välja arvatud heksabromobifenüül # | 13654-09-6, 27858-07-7 ja muud | 237-137-2, 248-696-7 ja muud | 2903 69 90 | i(1) | sr | Vt PIC-ringkiri aadressil www.pic.int/” |

c)

polübroomitud bifenüüle käsitlev kanne asendatakse järgmisega:

Kemikaal

CASi nr

EINECSi nr

CN-kood

Alakategooria (*)

Kasutuspiirang (**)

Riigid, mille puhul teatamist ei nõuta

„polübromobifenüülid (PBB), välja arvatud heksabromobifenüül #

13654-09-6, 27858-07-7 ja muud

237-137-2, 248-696-7 ja muud

2903 69 90

i(1)

sr

Vt PIC-ringkiri aadressil www.pic.int/”

| d) | jäetakse välja järgmine kanne:











  Kemikaal | CASi nr | EINECSi nr | CN-kood | Alakategooria (*) | Kasutuspiirang (**) | Riigid, mille puhul teatamist ei nõuta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „kloordekoon | 143-50-0 | 205-601-3 | 2914 70 00 | p(2) | sr” | |

d)

jäetakse välja järgmine kanne:

Kemikaal

CASi nr

EINECSi nr

CN-kood

Alakategooria (*)

Kasutuspiirang (**)

Riigid, mille puhul teatamist ei nõuta

„kloordekoon

143-50-0

205-601-3

2914 70 00

p(2)

sr”

| e) | jäetakse välja järgmine kanne:











  Kemikaal | CASi nr | EINECSi nr | CN-kood | Alakategooria (*) | Kasutuspiirang (**) | Riigid, mille puhul teatamist ei nõuta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „pentabromodifenüüleeter + | 32534-81-9 | 251-084-2 | 2909 30 31 | i(1) | sr” | |

e)

jäetakse välja järgmine kanne:

Kemikaal

CASi nr

EINECSi nr

CN-kood

Alakategooria (*)

Kasutuspiirang (**)

Riigid, mille puhul teatamist ei nõuta

„pentabromodifenüüleeter +

32534-81-9

251-084-2

2909 30 31

i(1)

sr”

| f) | jäetakse välja järgmine kanne:











  Kemikaal | CASi nr | EINECSi nr | CN-kood | Alakategooria (*) | Kasutuspiirang (**) | Riigid, mille puhul teatamist ei nõuta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „HCH/heksaklorotsükloheksaan (isomeeride segu) # | 608-73-1 | 210-168-9 | 2903 51 00 | p(1)-p(2) | b-sr | Vt PIC-ringkiri aadressil www.pic.int/” |

f)

jäetakse välja järgmine kanne:

Kemikaal

CASi nr

EINECSi nr

CN-kood

Alakategooria (*)

Kasutuspiirang (**)

Riigid, mille puhul teatamist ei nõuta

„HCH/heksaklorotsükloheksaan (isomeeride segu) #

608-73-1

210-168-9

2903 51 00

p(1)-p(2)

b-sr

Vt PIC-ringkiri aadressil www.pic.int/”

| g) | jäetakse välja järgmine kanne:











  Kemikaal | CASi nr | EINECSi nr | CN-kood | Alakategooria (*) | Kasutuspiirang (**) | Riigid, mille puhul teatamist ei nõuta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „lindaan (γ-HCH) # | 58-89-9 | 200-401-2 | 2903 51 00 | p(1)-p(2) | b-sr | Vt PIC-ringkiri aadressil www.pic.int/” |

g)

jäetakse välja järgmine kanne:

Kemikaal

CASi nr

EINECSi nr

CN-kood

Alakategooria (*)

Kasutuspiirang (**)

Riigid, mille puhul teatamist ei nõuta

„lindaan (γ-HCH) #

58-89-9

200-401-2

2903 51 00

p(1)-p(2)

b-sr

Vt PIC-ringkiri aadressil www.pic.int/”

| 2) | 2. osa muudetakse järgmiselt:






  a) | selle lõppu lisatakse järgmised kanded:










  Kemikaal | CASi nr | EINECSi nr | CN-kood | Kategooria (*) | Kasutuspiirang (**) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „karbosulfaan | 55285-14-8 | 259-565-9 | 2932 99 00 | p | b |
| dimetüülklorotaal | 1861-32-1 | 217-464-7 | 2917 39 95 | p | b |
| trifluraliin | 1582-09-8 | 216-428-8 | 2921 43 00 | p | b” |

2)

2. osa muudetakse järgmiselt:

a)

selle lõppu lisatakse järgmised kanded:

Kemikaal

CASi nr

EINECSi nr

CN-kood

Kategooria (*)

Kasutuspiirang (**)

„karbosulfaan

55285-14-8

259-565-9

2932 99 00

p

b

dimetüülklorotaal

1861-32-1

217-464-7

2917 39 95

p

b

trifluraliin

1582-09-8

216-428-8

2921 43 00

p

b”

| b) | jäetakse välja järgmine kanne:










  Kemikaal | CASi nr | EINECSi nr | CN-kood | Kategooria (*) | Kasutuspiirang (**) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „pentabromodifenüüleeter | 32534-81-9 | 251-084-2 | 2909 30 31 | i | sr” |

b)

jäetakse välja järgmine kanne:

Kemikaal

CASi nr

EINECSi nr

CN-kood

Kategooria (*)

Kasutuspiirang (**)

„pentabromodifenüüleeter

32534-81-9

251-084-2

2909 30 31

i

sr”

| 3) | 3. osa muudetakse järgmiselt:






  a) | kirje HCH (isomeeride segu) kohta asendatakse järgmisega:









  Kemikaal | Asjaomane (asjaomased) CASi number (numbrid) | HS-kood
  Puhas aine | HS-kood
  Ainet sisaldavad segud, valmistised | Kategooria |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „HCH (isomeeride segu) (*) | 608-73-1 | 2903.51 | 3808.50 | pestitsiid” |

3)

3. osa muudetakse järgmiselt:

a)

kirje HCH (isomeeride segu) kohta asendatakse järgmisega:

Kemikaal

Asjaomane (asjaomased) CASi number (numbrid)

HS-kood

Puhas aine

HS-kood

Ainet sisaldavad segud, valmistised

Kategooria

„HCH (isomeeride segu) (*)

608-73-1

2903.51

3808.50

pestitsiid”

| b) | lindaani käsitlev kanne asendatakse järgmisega:









  Kemikaal | Asjaomane (asjaomased) CASi number (numbrid) | HS-kood
  Puhas aine | HS-kood
  Ainet sisaldavad segud, valmistised | Kategooria |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „lindaan (*) | 58-89-9 | 2903.51 | 3808.50 | pestitsiid” |

b)

lindaani käsitlev kanne asendatakse järgmisega:

Kemikaal

Asjaomane (asjaomased) CASi number (numbrid)

HS-kood

Puhas aine

HS-kood

Ainet sisaldavad segud, valmistised

Kategooria

„lindaan (*)

58-89-9

2903.51

3808.50

pestitsiid”

| c) | polübroomitud bifenüüle (PBB) käsitlev kanne asendatakse järgmisega:









  Kemikaal | Asjaomane (asjaomased) CASi number (numbrid) | HS-kood
  Puhas aine | HS-kood
  Ainet sisaldavad segud, valmistised | Kategooria |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „polübromobifenüülid (PBB) | | | | |
| — | (heksa-) (*) |

c)

polübroomitud bifenüüle (PBB) käsitlev kanne asendatakse järgmisega:

Kemikaal

Asjaomane (asjaomased) CASi number (numbrid)

HS-kood

Puhas aine

HS-kood

Ainet sisaldavad segud, valmistised

Kategooria

„polübromobifenüülid (PBB)

—

(heksa-) (*)

36355-01-8

—

3824.82

tööstuskemikaal”

| — | (okta-) |
| --- | --- |

—

(okta-)

27858-07-7

| — | (deka-) |
| --- | --- |

—

(deka-)

13654-09-6

---

II LISA

Määruse (EÜ) nr 689/2008 V lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | 1. osa lõppu lisatakse järgmised kanded:







  Ekspordikeelu alla kuuluvate kemikaalide või toodete kirjeldus | Lisaandmed vajaduse korral (nt kemikaali nimetus, EC-number, CASi nr jne) |
| --- | --- | --- |
| | „kloordekoon | EC-nr 205-601-3
  CASi nr 143-50-0
  CN-kood 2914 70 00 |
| | pentaklorobenseen | EC-nr 210-172-5
  CASi nr 608-93-5
  CN-kood 2903 69 90 |
| | heksabromobifenüül | EC-nr 252-994-2
  CASi nr 36355-01-8
  CN-kood 2903 69 90 |
| | heksaklorotsükloheksaanid, kaasa arvatud lindaan | EC-nr 200-401-2, 206-270-8, 206-271-3, 210-168-9
  CASi nr 58-89-9, 319-84-6, 319-85-7, 608-73-1
  CN-kood 2903 51 00 |
| | tetrabromodifenüüleeter
  C12H6Br4O | EC-nr 254-787-2 ja muud
  CASi nr 40088-47-9 ja muud
  CN-kood 2909 30 38 |
| | pentabromodifenüüleeter
  C12H5Br5O | EC-nr 251-084-2 ja muud
  CASi nr 32534-81-9 ja muud
  CN-kood 2909 30 31 |
| | heksabromodifenüüleeter
  C12H4Br6O | EC-nr 253-058-6
  CASi nr 36483-60-0 ja muud
  CN-kood 2909 30 38 |
| | heptabromodifenüüleeter
  C12H3Br7O | EC-nr 273-031-2
  CASi nr 68928-80-3 ja muud
  CN-kood 2909 30 38” |

1)

1. osa lõppu lisatakse järgmised kanded:

Ekspordikeelu alla kuuluvate kemikaalide või toodete kirjeldus

Lisaandmed vajaduse korral (nt kemikaali nimetus, EC-number, CASi nr jne)

„kloordekoon

EC-nr 205-601-3

CASi nr 143-50-0

CN-kood 2914 70 00

pentaklorobenseen

EC-nr 210-172-5

CASi nr 608-93-5

CN-kood 2903 69 90

heksabromobifenüül

EC-nr 252-994-2

CASi nr 36355-01-8

CN-kood 2903 69 90

heksaklorotsükloheksaanid, kaasa arvatud lindaan

EC-nr 200-401-2, 206-270-8, 206-271-3, 210-168-9

CASi nr 58-89-9, 319-84-6, 319-85-7, 608-73-1

CN-kood 2903 51 00

tetrabromodifenüüleeter

C12H6Br4O

EC-nr 254-787-2 ja muud

CASi nr 40088-47-9 ja muud

CN-kood 2909 30 38

pentabromodifenüüleeter

C12H5Br5O

EC-nr 251-084-2 ja muud

CASi nr 32534-81-9 ja muud

CN-kood 2909 30 31

heksabromodifenüüleeter

C12H4Br6O

EC-nr 253-058-6

CASi nr 36483-60-0 ja muud

CN-kood 2909 30 38

heptabromodifenüüleeter

C12H3Br7O

EC-nr 273-031-2

CASi nr 68928-80-3 ja muud

CN-kood 2909 30 38”

| 2) | 2. osa lõppu lisatakse järgmised kanded:






  Ekspordikeelu alla kuuluvate kemikaalide või tooteartiklite kirjeldus | Lisaandmed vajaduse korral (nt kemikaali nimetus, EC-number, CASi nr jne) |
| --- | --- | --- |
| „metalliline elavhõbe ja metallilise elavhõbeda segud muude ainetega, kaasa arvatud elavhõbedasulamid, milles elavhõbedasisaldus on vähemalt 95 massiprotsenti | CASi nr 7439-97-6
  CN-kood 2805 40 |
| elavhõbedaühendid, välja arvatud teadusuuringuteks, arendustegevuseks, meditsiini või analüüsi jaoks eksporditavad elavhõbedaühendid | kinavermaak, elavhõbe(I)kloriid (Hg2Cl2, CASi nr 10112-91-1), elavhõbe(II)oksiid (HgO, CASi nr 21908-53-2); CN-kood 2852 00 00” |

2)

2. osa lõppu lisatakse järgmised kanded:

Ekspordikeelu alla kuuluvate kemikaalide või tooteartiklite kirjeldus

Lisaandmed vajaduse korral (nt kemikaali nimetus, EC-number, CASi nr jne)

„metalliline elavhõbe ja metallilise elavhõbeda segud muude ainetega, kaasa arvatud elavhõbedasulamid, milles elavhõbedasisaldus on vähemalt 95 massiprotsenti

CASi nr 7439-97-6

CN-kood 2805 40

elavhõbedaühendid, välja arvatud teadusuuringuteks, arendustegevuseks, meditsiini või analüüsi jaoks eksporditavad elavhõbedaühendid

kinavermaak, elavhõbe(I)kloriid (Hg2Cl2, CASi nr 10112-91-1), elavhõbe(II)oksiid (HgO, CASi nr 21908-53-2); CN-kood 2852 00 00”

---

| 4.3.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 59/15 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 59/15

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 215/2011,

1. märts 2011,

millega kiidetakse heaks olulised muudatused kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [„Pecorino Sardo” (KPN)]

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrust (EÜ) nr 510/2006 põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta, (1) eriti selle artikli 7 lõike 4 esimest lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõike 1 esimesele lõigule ja kohaldades artikli 17 lõiget 2 vaatas komisjon läbi Itaalia taotluse saada heakskiit komisjoni määruse (EÜ) nr 1107/96 (2) (muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1263/96 (3)) alusel registreeritud kaitstud päritolunimetuse „Pecorino Sardo” spetsifikaadi üksikasjade muudatustele. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõike 1 esimesele lõigule ja kohaldades artikli 17 lõiget 2 vaatas komisjon läbi Itaalia taotluse saada heakskiit komisjoni määruse (EÜ) nr 1107/96 (2) (muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1263/96 (3)) alusel registreeritud kaitstud päritolunimetuse „Pecorino Sardo” spetsifikaadi üksikasjade muudatustele.

| (2) | Kuna asjaomased muudatused ei ole väikesed määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 tähenduses, avaldas komisjon kõnealuse määruse artikli 6 lõike 2 esimese lõigu kohase muutmistaotluse Euroopa Liidu Teatajas
   (4). Kuna määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 kohaselt ei ole komisjonile esitatud ühtegi vastuväidet, tuleks muudatused heaks kiita, |
| --- | --- |

(2)

Kuna asjaomased muudatused ei ole väikesed määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 tähenduses, avaldas komisjon kõnealuse määruse artikli 6 lõike 2 esimese lõigu kohase muutmistaotluse Euroopa Liidu Teatajas
   (4). Kuna määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 kohaselt ei ole komisjonile esitatud ühtegi vastuväidet, tuleks muudatused heaks kiita,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kiidetakse heaks Euroopa Liidu Teatajas avaldatud spetsifikaadi muudatused seoses käesoleva määruse lisas esitatud nimetusega.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 1. märts 2011

Komisjoni nimel, presidendi eest

komisjoni liige

Dacian CIOLOŞ

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

1

(2)  EÜT L 148, 21.6.1996, lk 1.

2

(3)  EÜT L 163, 2.7.1996, lk 19.

3

(4)  ELT C 162, 22.6.2010, lk 7.

4

---

LISA

Asutamislepingu I lisas loetletud inimtoiduks ettenähtud põllumajandustooted:

Klass 1.3.   Juust

ITAALIA

Pecorino Sardo (KPN)

---

| 4.3.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 59/17 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 59/17

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 216/2011,

1. märts 2011,

millega kiidetakse heaks olulised muudatused kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [„Chianti Classico” (KPN)]

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrust (EÜ) nr 510/2006 põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta, (1) eriti selle artikli 7 lõike 4 esimest lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõike 1 esimesele lõigule ja kooskõlas artikli 17 lõikega 2 vaatas komisjon läbi Itaalia taotluse saada heakskiit komisjoni määruse (EÜ) nr 2400/96 (2) (muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 2446/2000 (3)) alusel registreeritud kaitstud päritolunimetuse „Chianti Classico” spetsifikaadi üksikasjade muudatustele. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõike 1 esimesele lõigule ja kooskõlas artikli 17 lõikega 2 vaatas komisjon läbi Itaalia taotluse saada heakskiit komisjoni määruse (EÜ) nr 2400/96 (2) (muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 2446/2000 (3)) alusel registreeritud kaitstud päritolunimetuse „Chianti Classico” spetsifikaadi üksikasjade muudatustele.

| (2) | Kuna asjaomased muudatused ei ole väikesed määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 tähenduses, avaldas komisjon kõnealuse määruse artikli 6 lõike 2 esimese lõigu kohase muutmistaotluse Euroopa Liidu Teatajas
   (4). Kuna määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 kohaselt ei ole komisjonile esitatud ühtegi vastuväidet, tuleks muudatused heaks kiita, |
| --- | --- |

(2)

Kuna asjaomased muudatused ei ole väikesed määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 tähenduses, avaldas komisjon kõnealuse määruse artikli 6 lõike 2 esimese lõigu kohase muutmistaotluse Euroopa Liidu Teatajas
   (4). Kuna määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 kohaselt ei ole komisjonile esitatud ühtegi vastuväidet, tuleks muudatused heaks kiita,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kiidetakse heaks Euroopa Liidu Teatajas avaldatud spetsifikaadi muudatused seoses käesoleva määruse lisas esitatud nimetusega.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 1. märts 2011

Komisjoni nimel, presidendi eest

komisjoni liige

Dacian CIOLOŞ

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

1

(2)  EÜT L 327, 18.12.1996, lk 11.

2

(3)  EÜT L 281, 7.11.2000, lk 12.

3

(4)  ELT C 163, 23.6.2010, lk 16.

4

---

LISA

Aluslepingu I lisas loetletud inimtoiduks ettenähtud põllumajandustooted:

Klass 1.5.   Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne)

ITAALIA

Chianti Classico (KPN)

---

| 4.3.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 59/19 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 59/19

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 217/2011,

1. märts 2011,

millega kiidetakse heaks olulised muudatused kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [„Robiola di Roccaverano” (KPN)]

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrust (EÜ) nr 510/2006 põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta, (1) eriti selle artikli 7 lõike 4 esimest lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõike 1 esimesele lõigule ja kohaldades artikli 17 lõiget 2 vaatas komisjon läbi Itaalia taotluse saada heakskiit komisjoni määruse (EÜ) nr 1107/96 (2) (muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1263/96 (3)) alusel registreeritud kaitstud geograafilise tähise „Robiola di Roccaverano” spetsifikaadi üksikasjade muudatustele. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõike 1 esimesele lõigule ja kohaldades artikli 17 lõiget 2 vaatas komisjon läbi Itaalia taotluse saada heakskiit komisjoni määruse (EÜ) nr 1107/96 (2) (muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1263/96 (3)) alusel registreeritud kaitstud geograafilise tähise „Robiola di Roccaverano” spetsifikaadi üksikasjade muudatustele.

| (2) | Kuna asjaomased muudatused ei ole väikesed määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 tähenduses, avaldas komisjon kõnealuse määruse artikli 6 lõike 2 esimese lõigu kohase muutmistaotluse Euroopa Liidu Teatajas
   (4). Kuna määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 kohaselt ei ole komisjonile esitatud ühtegi vastuväidet, tuleks muudatused heaks kiita, |
| --- | --- |

(2)

Kuna asjaomased muudatused ei ole väikesed määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 tähenduses, avaldas komisjon kõnealuse määruse artikli 6 lõike 2 esimese lõigu kohase muutmistaotluse Euroopa Liidu Teatajas
   (4). Kuna määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 kohaselt ei ole komisjonile esitatud ühtegi vastuväidet, tuleks muudatused heaks kiita,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kiidetakse heaks Euroopa Liidu Teatajas avaldatud spetsifikaadi muudatused seoses käesoleva määruse lisas esitatud nimetusega.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 1. märts 2011

Komisjoni nimel, presidendi eest

komisjoni liige

Dacian CIOLOŞ

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

1

(2)  EÜT L 148, 21.6.1996, lk 1.

2

(3)  EÜT L 163, 2.7.1996, lk 19.

3

(4)  ELT C 168, 26.6.2010, lk 10.

4

---

LISA

Aluslepingu I lisas loetletud inimtoiduks ettenähtud põllumajandustooted:

Klass 1.3.   Juust

ITAALIA

Robiola di Roccaverano (KPN)

---

| 4.3.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 59/21 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 59/21

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 218/2011,

3. märts 2011,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1580/2007, millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris, (2) eriti selle artikli 138 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XV lisa A osas osutatud toodete ja ajavahemike puhul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 1580/2007 artikliga 138 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 4. märtsil 2011.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 3. märts 2011

Komisjoni nimel, presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 350, 31.12.2007, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | IL | 122,2 |
| MA | 45,8 |
| TN | 92,7 |
| TR | 101,1 |
| ZZ | 90,5 |
| 0707 00 05 | TR | 164,7 |
| ZZ | 164,7 |
| 0709 90 70 | MA | 31,6 |
| TR | 132,7 |
| ZZ | 82,2 |
| 0805 10 20 | EG | 55,0 |
| IL | 76,8 |
| MA | 62,9 |
| TN | 42,9 |
| TR | 65,9 |
| ZA | 37,9 |
| ZZ | 56,9 |
| 0805 50 10 | MA | 45,9 |
| TR | 53,6 |
| ZZ | 49,8 |
| 0808 10 80 | BR | 55,2 |
| CA | 126,3 |
| CL | 90,0 |
| CN | 109,4 |
| MK | 54,8 |
| US | 112,1 |
| ZZ | 91,3 |
| 0808 20 50 | AR | 93,2 |
| CL | 84,9 |
| CN | 65,8 |
| US | 92,6 |
| ZA | 103,2 |
| ZZ | 87,9 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

IL

122,2

MA

45,8

TN

92,7

TR

101,1

ZZ

90,5

0707 00 05

TR

164,7

ZZ

164,7

0709 90 70

MA

31,6

TR

132,7

ZZ

82,2

0805 10 20

EG

55,0

IL

76,8

MA

62,9

TN

42,9

TR

65,9

ZA

37,9

ZZ

56,9

0805 50 10

MA

45,9

TR

53,6

ZZ

49,8

0808 10 80

BR

55,2

CA

126,3

CL

90,0

CN

109,4

MK

54,8

US

112,1

ZZ

91,3

0808 20 50

AR

93,2

CL

84,9

CN

65,8

US

92,6

ZA

103,2

ZZ

87,9

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 4.3.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 59/23 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 59/23

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 219/2011,

3. märts 2011,

millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2010/11 turustusaastaks määrusega (EL) nr 867/2010 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 30. juuni 2006. aasta määrust (EÜ) nr 951/2006, millega kehtestati nõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad kolmandate riikidega kauplemise suhtes suhkrusektoris, (2) eriti selle artikli 36 lõike 2 teise lõigu teist lauset,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud 2010/11 turustusaastaks on kehtestatud komisjoni määrusega (EL) nr 867/2010 (3). Neid hindu ja tollimakse on viimati muudetud komisjoni määrusega (EL) nr 199/2011 (4). |
| --- | --- |

(1)

Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud 2010/11 turustusaastaks on kehtestatud komisjoni määrusega (EL) nr 867/2010 (3). Neid hindu ja tollimakse on viimati muudetud komisjoni määrusega (EL) nr 199/2011 (4).

| (2) | Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks eespool osutatud hindu ja makse muuta määruses (EÜ) nr 951/2006 sätestatud eeskirjade kohaselt, |
| --- | --- |

(2)

Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks eespool osutatud hindu ja makse muuta määruses (EÜ) nr 951/2006 sätestatud eeskirjade kohaselt,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 951/2006 artiklis 36 osutatud toodetele määrusega (EL) nr 867/2010 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse 2010/11 turustusaastaks muudetakse käesoleva määruse lisa kohaselt.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 4. märtsil 2011.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 3. märts 2011

Komisjoni nimel, presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 178, 1.7.2006, lk 24.

2

(3)  ELT L 259, 1.10.2010, lk 3.

3

(4)  ELT L 56, 1.3.2011, lk 12.

4

---

LISA

Valge suhkru, toorsuhkru ja CN-koodi 1702 90 95 alla kuuluvate toodete muudetud tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud, mida kohaldatakse alates 4. märtsist 2011

| (EUR) |
| --- |
| CN-kood | Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta | Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta |
| 1701 11 10 (1) | 59,32 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 59,32 | 0,00 |
| 1701 12 10 (1) | 59,32 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 59,32 | 0,00 |
| 1701 91 00 (2) | 55,08 | 0,95 |
| 1701 99 10 (2) | 55,08 | 0,00 |
| 1701 99 90 (2) | 55,08 | 0,00 |
| 1702 90 95 (3) | 0,55 | 0,19 |

(EUR)

CN-kood

Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

1701 11 10 (1)

59,32

0,00

1701 11 90 (1)

59,32

0,00

1701 12 10 (1)

59,32

0,00

1701 12 90 (1)

59,32

0,00

1701 91 00 (2)

55,08

0,95

1701 99 10 (2)

55,08

0,00

1701 99 90 (2)

55,08

0,00

1702 90 95 (3)

0,55

0,19

---

(1)  Kindlaksmääratud hind määruse (EÜ) nr 1234/2007 IV lisa III punktis määratletud standardkvaliteedi puhul.

(2)  Kindlaksmääratud hind määruse (EÜ) nr 1234/2007 IV lisa II punktis määratletud standardkvaliteedi puhul.

(3)  Kindlaksmääratud hind 1 % saharoosisisalduse puhul.

---

| 4.3.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 59/25 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 59/25

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 220/2011,

3. märts 2011,

millega määratakse kindlaks lõssipulbri müügi miinimumhind määrusega (EL) nr 447/2010 avatud hankemenetluse raames toimuvas 17. pakkumisvoorus

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1) eriti selle artikli 43 punkti j koostoimes artikliga 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EL) nr 447/2010 (2) on avatud lõssipulbri müük hankemenetluse teel vastavalt komisjoni 11. detsembri 2009. aasta määruses (EL) nr 1272/2009 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 ühised üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses põllumajandustoodete kokkuostu ja müügiga riikliku sekkumise puhul) (3) sätestatud tingimustele. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EL) nr 447/2010 (2) on avatud lõssipulbri müük hankemenetluse teel vastavalt komisjoni 11. detsembri 2009. aasta määruses (EL) nr 1272/2009 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 ühised üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses põllumajandustoodete kokkuostu ja müügiga riikliku sekkumise puhul) (3) sätestatud tingimustele.

| (2) | Pakkumisvoorude raames saadud pakkumusi arvesse võttes peaks komisjon vastavalt määruse (EL) nr 1272/2009 artikli 46 lõikele 1 määrama müügi miinimumhinna või otsustama jätta see määramata. |
| --- | --- |

(2)

Pakkumisvoorude raames saadud pakkumusi arvesse võttes peaks komisjon vastavalt määruse (EL) nr 1272/2009 artikli 46 lõikele 1 määrama müügi miinimumhinna või otsustama jätta see määramata.

| (3) | 17. pakkumisvoorus saadud pakkumusi arvesse võttes tuleks kindlaks määrata müügi miinimumhind. |
| --- | --- |

(3)

17. pakkumisvoorus saadud pakkumusi arvesse võttes tuleks kindlaks määrata müügi miinimumhind.

| (4) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Selliste pakkumuste puhul, mis on saabunud määrusega (EL) nr 447/2010 avatud hankemenetluse raames toimuvas 17. pakkumisvoorus, mis käsitleb lõssipulbri müüki ja mille puhul pakkumuste esitamise tähtaeg lõppes 1. märtsil 2011, on lõssipulbri müügi miinimumhind 252,10 eurot 100 kg kohta.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 4. märtsil 2011.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 3. märts 2011

Komisjoni nimel, presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 126, 22.5.2010, lk 19.

2

(3)  ELT L 349, 29.12.2009, lk 1.

3

---

DIREKTIIVID

| 4.3.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 59/26 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 59/26

---

KOMISJONI DIREKTIIV 2011/22/EL,

3. märts 2011,

millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ, et lisada toimeainete hulka bispüribak

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivi 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta, (1) eriti selle artikli 6 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Itaalia sai 26. veebruaril 2002 ettevõttelt Bayer Crop-Science direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõikele 2 vastava taotluse kanda toimeaine bispüribak (võib nimetada ka bispüribaknaatriumiks sõltuvalt sellest, millisel kujul esineb toimeaine toimiku aluseks olevas representatiivtootes) direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Komisjoni otsusega 2003/305/EÜ (2) kinnitati, et toimikut võib pidada täielikuks, sest see vastab üldiselt direktiivi 91/414/EMÜ II ja III lisas nimetatud andmete ja teabega seotud nõuetele. |
| --- | --- |

(1)

Itaalia sai 26. veebruaril 2002 ettevõttelt Bayer Crop-Science direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõikele 2 vastava taotluse kanda toimeaine bispüribak (võib nimetada ka bispüribaknaatriumiks sõltuvalt sellest, millisel kujul esineb toimeaine toimiku aluseks olevas representatiivtootes) direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Komisjoni otsusega 2003/305/EÜ (2) kinnitati, et toimikut võib pidada täielikuks, sest see vastab üldiselt direktiivi 91/414/EMÜ II ja III lisas nimetatud andmete ja teabega seotud nõuetele.

| (2) | Kõnealuse toimeaine mõju inimese tervisele ja keskkonnale taotluse esitaja poolt kavandatud kasutusviiside puhul on hinnatud vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõigetele 2 ja 4. Määratud referentliikmesriik esitas hindamisaruande projekti 1. augustil 2003. |
| --- | --- |

(2)

Kõnealuse toimeaine mõju inimese tervisele ja keskkonnale taotluse esitaja poolt kavandatud kasutusviiside puhul on hinnatud vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõigetele 2 ja 4. Määratud referentliikmesriik esitas hindamisaruande projekti 1. augustil 2003.

| (3) | Hindamisaruande projekti kohta on liikmesriigid ja Euroopa Toiduohutusamet (EFSA) esitanud vastastikused eksperdihinnangud 12. juulil 2010 EFSA kokkuvõttena, milles käsitletakse bispüribaki pestitsiidina kasutamisega kaasneva riski analüüsitulemustele antud vastastikuseid eksperdihinnanguid (3). Liikmesriigid ja komisjon vaatasid aruande läbi toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees ning see vormistati 28. jaanuaril 2011 komisjoni läbivaatamisaruandena bispüribaki kohta. |
| --- | --- |

(3)

Hindamisaruande projekti kohta on liikmesriigid ja Euroopa Toiduohutusamet (EFSA) esitanud vastastikused eksperdihinnangud 12. juulil 2010 EFSA kokkuvõttena, milles käsitletakse bispüribaki pestitsiidina kasutamisega kaasneva riski analüüsitulemustele antud vastastikuseid eksperdihinnanguid (3). Liikmesriigid ja komisjon vaatasid aruande läbi toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees ning see vormistati 28. jaanuaril 2011 komisjoni läbivaatamisaruandena bispüribaki kohta.

| (4) | Mitmete uuringute tulemuste põhjal võib eeldada, et bispüribakki sisaldavad taimekaitsevahendid vastavad üldiselt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 5 lõike 1 punktides a ja b ning lõikes 3 ettenähtud nõuetele, eriti kasutusviiside puhul, mida on uuritud ja mille kohta on esitatud üksikasjalikud andmed komisjoni aruandes. Seega on asjakohane lisada bispüribak kõnealuse direktiivi I lisasse, et tagada seda toimeainet sisaldavate taimekaitsevahendite kasutuslubade väljaandmine kõigis liikmesriikides vastavalt kõnealuse direktiivi sätetele. |
| --- | --- |

(4)

Mitmete uuringute tulemuste põhjal võib eeldada, et bispüribakki sisaldavad taimekaitsevahendid vastavad üldiselt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 5 lõike 1 punktides a ja b ning lõikes 3 ettenähtud nõuetele, eriti kasutusviiside puhul, mida on uuritud ja mille kohta on esitatud üksikasjalikud andmed komisjoni aruandes. Seega on asjakohane lisada bispüribak kõnealuse direktiivi I lisasse, et tagada seda toimeainet sisaldavate taimekaitsevahendite kasutuslubade väljaandmine kõigis liikmesriikides vastavalt kõnealuse direktiivi sätetele.

| (5) | Piiramata nimetatud otsuse kohaldamist tuleks saada kinnitavaid andmeid teatavate seikade kohta. Direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõikes 1 on sätestatud, et toimeaine kandmine I lisasse võib sõltuda teatavate tingimuste täitmisest. Niisiis on asjakohane nõuda, et taotleja esitaks lisateavet, mis kinnitaks põhjavee võimaliku metaboliitidega M03, (4) M04 (5) ja M10 (6) saastamise ohu hindamise tulemusi. |
| --- | --- |

(5)

Piiramata nimetatud otsuse kohaldamist tuleks saada kinnitavaid andmeid teatavate seikade kohta. Direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõikes 1 on sätestatud, et toimeaine kandmine I lisasse võib sõltuda teatavate tingimuste täitmisest. Niisiis on asjakohane nõuda, et taotleja esitaks lisateavet, mis kinnitaks põhjavee võimaliku metaboliitidega M03, (4) M04 (5) ja M10 (6) saastamise ohu hindamise tulemusi.

| (6) | Ilma et see piiraks direktiiviga 91/414/EMÜ kindlaks määratud kohustusi, mis kaasnevad toimeaine lisamisega I lisasse, tuleks pärast toimeaine loetelusse lisamist anda liikmesriikidele bispüribakki sisaldavate taimekaitsevahendite kehtivate ajutiste kasutuslubade läbivaatamiseks aega kuus kuud, et tagada direktiivis 91/414/EMÜ, eriti selle artiklis 13 sätestatud nõuete ja I lisas esitatud asjakohaste tingimuste täitmine. Liikmesriigid peaksid kehtivad ajutised load asendama alaliste lubadega, neid muutma või need tühistama vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ sätetele. Erandina eespool nimetatud tähtajast tuleks ette näha pikem ajavahemik kõiki taimekaitsevahendeid ja kavandatud kasutusviise käsitlevate täielike III lisa kohaste andmete esitamiseks ja hindamiseks kooskõlas direktiivis 91/414/EMÜ sätestatud ühtsete põhimõtetega. |
| --- | --- |

(6)

Ilma et see piiraks direktiiviga 91/414/EMÜ kindlaks määratud kohustusi, mis kaasnevad toimeaine lisamisega I lisasse, tuleks pärast toimeaine loetelusse lisamist anda liikmesriikidele bispüribakki sisaldavate taimekaitsevahendite kehtivate ajutiste kasutuslubade läbivaatamiseks aega kuus kuud, et tagada direktiivis 91/414/EMÜ, eriti selle artiklis 13 sätestatud nõuete ja I lisas esitatud asjakohaste tingimuste täitmine. Liikmesriigid peaksid kehtivad ajutised load asendama alaliste lubadega, neid muutma või need tühistama vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ sätetele. Erandina eespool nimetatud tähtajast tuleks ette näha pikem ajavahemik kõiki taimekaitsevahendeid ja kavandatud kasutusviise käsitlevate täielike III lisa kohaste andmete esitamiseks ja hindamiseks kooskõlas direktiivis 91/414/EMÜ sätestatud ühtsete põhimõtetega.

| (7) | Seega on asjakohane direktiivi 91/414/EMÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(7)

Seega on asjakohane direktiivi 91/414/EMÜ vastavalt muuta.

| (8) | Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise toiduahela ja loomatervishoiu komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise toiduahela ja loomatervishoiu komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 91/414/EMÜ I lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.

Artikkel 2

Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 31. jaanuariks 2012. Liikmesriigid edastavad kõnealuste normide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.

Nad kohaldavad neid norme alates 1. veebruarist 2012.

Kui liikmesriigid võtavad need normid vastu, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

Artikkel 3

1.   Liikmesriigid muudavad või tühistavad vajaduse korral direktiivi 91/414/EMÜ kohaselt toimeainet bispüribakki sisaldavate taimekaitsevahendite kehtivad kasutusload 31. jaanuariks 2012. Eelkõige kontrollivad nad nimetatud tähtpäevaks, kas kõnealuse direktiivi I lisas bispüribaki suhtes sätestatud tingimused on täidetud, välja arvatud kõnealust toimeainet käsitleva kande B osas nimetatud tingimused, ning kas loa valdajal on olemas kõnealuse direktiivi artikli 13 lõike 2 tingimuste kohaselt II lisa nõuetele vastav toimik või juurdepääs sellele.

2.   Erandina lõikest 1 viivad liikmesriigid iga lubatud taimekaitsevahendi puhul, mis sisaldab bispüribakki ainsa toimeainena või ühena mitmest toimeainest, mis kõik on hiljemalt 31. juuliks 2011 lisatud direktiivi 91/414/EMÜ I lisa loetelusse, läbi toote uue hindamise direktiivi 91/414/EMÜ III lisa nõuetele vastava toimiku põhjal vastavalt käesoleva direktiivi VI lisas sätestatud ühtsetele põhimõtetele ning arvestades kõnealuse direktiivi I lisa bispüribakki käsitleva kande B osa. Kõnealuse hindamise alusel määravad nad kindlaks, kas toode vastab direktiivi 91/414/EMÜ artikli 4 lõike 1 punktides b–e sätestatud tingimustele.

Pärast seda toimivad liikmesriigid järgmiselt:

| a) | kui taimekaitsevahend sisaldab bispüribakki ainsa toimeainena, muudavad vajaduse korral luba või tühistavad selle hiljemalt 31. jaanuariks 2013, või |
| --- | --- |

a)

kui taimekaitsevahend sisaldab bispüribakki ainsa toimeainena, muudavad vajaduse korral luba või tühistavad selle hiljemalt 31. jaanuariks 2013, või

| b) | kui toode sisaldab bispüribakki ühena mitmest toimeainest, muudavad vajaduse korral luba või tühistavad selle hiljemalt 31. jaanuariks 2013 või kuupäevaks, mis on ette nähtud loa muutmiseks või tühistamiseks vastavas direktiivis või vastavates direktiivides, millega asjaomane toimeaine või asjaomased toimeained kanti direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem. |
| --- | --- |

b)

kui toode sisaldab bispüribakki ühena mitmest toimeainest, muudavad vajaduse korral luba või tühistavad selle hiljemalt 31. jaanuariks 2013 või kuupäevaks, mis on ette nähtud loa muutmiseks või tühistamiseks vastavas direktiivis või vastavates direktiivides, millega asjaomane toimeaine või asjaomased toimeained kanti direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem.

Artikkel 4

Käesolev direktiiv jõustub 1. augustil 2011.

Artikkel 5

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 3. märts 2011

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1.

1

(2)  ELT L 112, 6.5.2003, lk 10.

2

(3)  EFSA Journal (2010) 8(1):1692 – Järeldus bispüribaki pestitsiidina kasutamisega kaaasneva riski analüüsitulemustele antud vastastikuste eksperdihinnangute kohta (kui ei ole märgitud teisiti, viidatakse kõigi hinnatud andmete puhul bispüribaknaatriumile); doi:10.2903/j.efsa.2010.1692. Kättesaadav veebisaidil www.efsa.europa.eu.

3

(4)  2-hüdroksü-4,6-dimetoksüpürimidiin

4

(5)  2,4-dihüdroksü-6-metoksüpürimidiin

5

(6)  naatrium-2-hüdroksü-6-(4-hüdroksü-6-metoksüpürimidiin-2-üül)oksübensoaat

6

---

LISA

Direktiivi 91/414/EMÜ I lisa tabeli lõppu lisatakse järgmine kanne:

| Nr | Üldimetus, tunnuskood | Rahvusvahelise Puhta Keemia ja Rakenduskeemia Liidu (IUPAC) nimetus | Puhtus (1) | Jõustumine | Lisamise aegumine | Erisätted |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „329 | Bispüribak
  CASi nr: 125401-75-4
  CIPACi nr 748 | 2,6-bis(4,6-dimetoksüpürimidiin-2-üüloksü)bensoehape | ≥ 930 g/kg (viidatakse kui bispüribaknaatriumile) | 1. august 2011 | 31. juuli 2021 | A   OSA
  Lubatakse kasutada üksnes herbitsiidina riisi puhul.
  B   OSA
  VI lisas sätestatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees 28. jaanuaril 2011 bispüribaki kohta lõplikult vormistatud läbivaatamisaruande järeldusi, eriti selle aruande I ja II liidet
  Üldhinnangu andmisel peavad liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu põhjavee kaitsele, kui toimeainet kasutatakse tundlike mullastiku- ja/või kliimatingimustega piirkondades.
  Kasutusloa tingimustega nähakse vajaduse korral ette ohu vähendamise meetmed.
  Asjaomased liikmesriigid nõuavad lisateabe esitamist seoses põhjavee võimaliku saastamisega metaboliitidega M03 (2-hüdroksü-4,6-dimetoksüpürimidiin), M04 (2,4-dihüdroksü-6-metoksüpürimidiin) ja M10 (naatrium-2-hüdroksü-6-(4-hüdroksü-6-metoksüpürimidiin-2-üül)oksübensoaat ).
  Nad tagavad, et taotleja esitab kõnealuse teabe komisjonile 31. juuliks 2013.” |

Nr

Üldimetus, tunnuskood

Rahvusvahelise Puhta Keemia ja Rakenduskeemia Liidu (IUPAC) nimetus

Puhtus (1)

Jõustumine

Lisamise aegumine

Erisätted

„329

Bispüribak

CASi nr: 125401-75-4

CIPACi nr 748

2,6-bis(4,6-dimetoksüpürimidiin-2-üüloksü)bensoehape

≥ 930 g/kg (viidatakse kui bispüribaknaatriumile)

1. august 2011

31. juuli 2021

A   OSA

Lubatakse kasutada üksnes herbitsiidina riisi puhul.

B   OSA

VI lisas sätestatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees 28. jaanuaril 2011 bispüribaki kohta lõplikult vormistatud läbivaatamisaruande järeldusi, eriti selle aruande I ja II liidet

Üldhinnangu andmisel peavad liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu põhjavee kaitsele, kui toimeainet kasutatakse tundlike mullastiku- ja/või kliimatingimustega piirkondades.

Kasutusloa tingimustega nähakse vajaduse korral ette ohu vähendamise meetmed.

Asjaomased liikmesriigid nõuavad lisateabe esitamist seoses põhjavee võimaliku saastamisega metaboliitidega M03 (2-hüdroksü-4,6-dimetoksüpürimidiin), M04 (2,4-dihüdroksü-6-metoksüpürimidiin) ja M10 (naatrium-2-hüdroksü-6-(4-hüdroksü-6-metoksüpürimidiin-2-üül)oksübensoaat ).

Nad tagavad, et taotleja esitab kõnealuse teabe komisjonile 31. juuliks 2013.”

---

(1)  Täpsemad andmed toimeainete identifitseerimise ja määratlemise kohta on esitatud läbivaatamisaruandes.

1

---

| 4.3.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 59/29 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 59/29

---

KOMISJONI DIREKTIIV 2011/23/EL,

3. märts 2011,

millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ, et lisada toimeainete hulka triflumurool

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivi 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta, (1) eriti selle artikli 6 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrustes (EÜ) nr 451/2000 (2) ja (EÜ) nr 1490/2002 (3) on sätestatud direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi kolmanda etapi üksikasjalikud rakenduseeskirjad ja kehtestatud hindamist vajavate toimeainete loetelu nende toimeainete võimalikuks kandmiseks direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Triflumuroon kuulub kõnealusesse loetellu. Komisjoni otsusega 2009/241/EÜ (4) otsustati triflumurooni direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse mitte kanda. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrustes (EÜ) nr 451/2000 (2) ja (EÜ) nr 1490/2002 (3) on sätestatud direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi kolmanda etapi üksikasjalikud rakenduseeskirjad ja kehtestatud hindamist vajavate toimeainete loetelu nende toimeainete võimalikuks kandmiseks direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Triflumuroon kuulub kõnealusesse loetellu. Komisjoni otsusega 2009/241/EÜ (4) otsustati triflumurooni direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse mitte kanda.

| (2) | Esialgne teavitaja (edaspidi „taotleja”) esitas direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõike 2 alusel uue taotluse, milles ta nõudis, et kohaldataks kiirendatud menetlust, mis on sätestatud komisjoni 17. jaanuari 2008. aasta määruse (EÜ) nr 33/2008 (millega nähakse ette nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses kõnealuse direktiivi artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi kuuluvate, kuid direktiivi I lisasse kandmata toimeainete hindamise tava- ja kiirendatud menetlusega) artiklites 14–19 (5). |
| --- | --- |

(2)

Esialgne teavitaja (edaspidi „taotleja”) esitas direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõike 2 alusel uue taotluse, milles ta nõudis, et kohaldataks kiirendatud menetlust, mis on sätestatud komisjoni 17. jaanuari 2008. aasta määruse (EÜ) nr 33/2008 (millega nähakse ette nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses kõnealuse direktiivi artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi kuuluvate, kuid direktiivi I lisasse kandmata toimeainete hindamise tava- ja kiirendatud menetlusega) artiklites 14–19 (5).

| (3) | Taotlus esitati Itaaliale, kes oli määrusega (EÜ) nr 1490/2002 nimetatud referentliikmesriigiks. Kiirendatud menetluse jaoks ettenähtud tähtajast peeti kinni. Toimeaine spetsifikatsioon ja lubatud kasutusviisid on samasugused nagu need, mida käsitleti otsuses 2009/241/EÜ. Taotlus on kooskõlas ka teiste määruse (EÜ) nr 33/2008 artiklis 15 sätestatud sisuliste ja menetlusnõuetega. |
| --- | --- |

(3)

Taotlus esitati Itaaliale, kes oli määrusega (EÜ) nr 1490/2002 nimetatud referentliikmesriigiks. Kiirendatud menetluse jaoks ettenähtud tähtajast peeti kinni. Toimeaine spetsifikatsioon ja lubatud kasutusviisid on samasugused nagu need, mida käsitleti otsuses 2009/241/EÜ. Taotlus on kooskõlas ka teiste määruse (EÜ) nr 33/2008 artiklis 15 sätestatud sisuliste ja menetlusnõuetega.

| (4) | Itaalia hindas taotleja esitatud uusi andmeid ja teavet ning koostas lisaaruande. Itaalia edastas kõnealuse aruande 5. märtsil 2010. aastal Euroopa Toiduohutusametile (edaspidi „toiduohutusamet”) ja komisjonile. |
| --- | --- |

(4)

Itaalia hindas taotleja esitatud uusi andmeid ja teavet ning koostas lisaaruande. Itaalia edastas kõnealuse aruande 5. märtsil 2010. aastal Euroopa Toiduohutusametile (edaspidi „toiduohutusamet”) ja komisjonile.

| (5) | Toiduohutusamet saatis lisaaruande märkuste tegemiseks kõigile liikmesriikidele ja taotlejale ning edastas saadud märkused komisjonile. Vastavalt määruse (EÜ) nr 33/2008 artikli 20 lõikele 1 ja komisjoni palvel esitasid liikmesriigid ja toiduohutusamet lisaaruande kohta eksperdihinnangu. 9. detsembril 2010 esitas toiduohutusamet komisjonile oma järelduse triflumurooni kohta (6). Liikmesriigid ja komisjon vaatasid hindamisaruande projekti, lisaaruande ja toiduohutusameti järelduse läbi toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees ning 28. jaanuaril 2011 vormistati see komisjoni läbivaatamisaruandena triflumurooni kohta. |
| --- | --- |

(5)

Toiduohutusamet saatis lisaaruande märkuste tegemiseks kõigile liikmesriikidele ja taotlejale ning edastas saadud märkused komisjonile. Vastavalt määruse (EÜ) nr 33/2008 artikli 20 lõikele 1 ja komisjoni palvel esitasid liikmesriigid ja toiduohutusamet lisaaruande kohta eksperdihinnangu. 9. detsembril 2010 esitas toiduohutusamet komisjonile oma järelduse triflumurooni kohta (6). Liikmesriigid ja komisjon vaatasid hindamisaruande projekti, lisaaruande ja toiduohutusameti järelduse läbi toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees ning 28. jaanuaril 2011 vormistati see komisjoni läbivaatamisaruandena triflumurooni kohta.

| (6) | Referentliikmesriigi lisaaruandes ja toiduohutusameti uues järelduses keskenduti peamiselt kaalutlustele, mis tingisid otsuse toimeainet lisasse mitte kanda. Küsitavused olid eelkõige seotud sellega, et kättesaadava teabe põhjal ei olnud võimalik veenduda, et tarbija kokkupuude kõnealuse toimeainega on lubatavuse piires, sest puudusid andmed toimeaine jääkide laadi ja hulga kohta. Tegelikult ei olnud võimalik analüüsida metaboliiti M07 akuutse riski suhtes, (7) sest selle metaboliidi akuutse standarddoosi kindlaksmääramiseks olid andmed ebapiisavad. Lisaks puudusid andmed, mis oleksid võimaldanud kindlaks määrata asjaomaseid jääke ning hinnata töödeldud puuviljatoodetes sisalduvate jääkide määra. |
| --- | --- |

(6)

Referentliikmesriigi lisaaruandes ja toiduohutusameti uues järelduses keskenduti peamiselt kaalutlustele, mis tingisid otsuse toimeainet lisasse mitte kanda. Küsitavused olid eelkõige seotud sellega, et kättesaadava teabe põhjal ei olnud võimalik veenduda, et tarbija kokkupuude kõnealuse toimeainega on lubatavuse piires, sest puudusid andmed toimeaine jääkide laadi ja hulga kohta. Tegelikult ei olnud võimalik analüüsida metaboliiti M07 akuutse riski suhtes, (7) sest selle metaboliidi akuutse standarddoosi kindlaksmääramiseks olid andmed ebapiisavad. Lisaks puudusid andmed, mis oleksid võimaldanud kindlaks määrata asjaomaseid jääke ning hinnata töödeldud puuviljatoodetes sisalduvate jääkide määra.

| (7) | Taotleja esitatud uus teave võimaldas hinnata tarbijate kokkupuudet ainega. Praegu kättesaadava teabe põhjal on tarbija kokkupuude kõnealuse toimeainega lubatav. |
| --- | --- |

(7)

Taotleja esitatud uus teave võimaldas hinnata tarbijate kokkupuudet ainega. Praegu kättesaadava teabe põhjal on tarbija kokkupuude kõnealuse toimeainega lubatav.

| (8) | Seega võib kaalutlused, millest tingituna otsustati jätta aine lisasse kandmata, taotleja esitatud täiendavate andmete alusel kõrvale jätta. Ühtegi muud lahendamata teaduslikku küsimust ei ole tõstatatud. |
| --- | --- |

(8)

Seega võib kaalutlused, millest tingituna otsustati jätta aine lisasse kandmata, taotleja esitatud täiendavate andmete alusel kõrvale jätta. Ühtegi muud lahendamata teaduslikku küsimust ei ole tõstatatud.

| (9) | Mitme uuringu põhjal on ilmnenud, et triflumurooni sisaldavad taimekaitsevahendid võivad eeldatavalt üldjoontes vastata direktiivi 91/414/EMÜ artikli 5 lõike 1 punktides a ja b sätestatud nõuetele, eelkõige komisjoni läbivaatamisaruandes uuritud ja üksikasjalikult kirjeldatud kasutusviiside osas. Seetõttu on asjakohane lisada triflumuroon direktiivi I lisasse, et tagada asjaomast toimeainet sisaldavate taimekaitsevahendite kasutuslubade väljaandmine kõigis liikmesriikides kõnealuse direktiiviga ette nähtud korras. |
| --- | --- |

(9)

Mitme uuringu põhjal on ilmnenud, et triflumurooni sisaldavad taimekaitsevahendid võivad eeldatavalt üldjoontes vastata direktiivi 91/414/EMÜ artikli 5 lõike 1 punktides a ja b sätestatud nõuetele, eelkõige komisjoni läbivaatamisaruandes uuritud ja üksikasjalikult kirjeldatud kasutusviiside osas. Seetõttu on asjakohane lisada triflumuroon direktiivi I lisasse, et tagada asjaomast toimeainet sisaldavate taimekaitsevahendite kasutuslubade väljaandmine kõigis liikmesriikides kõnealuse direktiiviga ette nähtud korras.

| (10) | Piiramata nimetatud järelduse kohaldamist tuleks saada kinnitavaid andmeid teatavate seikade kohta. Direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõikes 1 on sätestatud, et toimeaine kandmine I lisasse võib sõltuda teatavate tingimuste täitmisest. Niisiis on asjakohane nõuda, et taotleja esitaks lisateavet seoses kõnealuse ainega kokkupuutumisel tekkiva pikaajalise ohuga lindudele, ohuga veeselgrootutele ja ohuga mesilasvastsete arengule. |
| --- | --- |

(10)

Piiramata nimetatud järelduse kohaldamist tuleks saada kinnitavaid andmeid teatavate seikade kohta. Direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõikes 1 on sätestatud, et toimeaine kandmine I lisasse võib sõltuda teatavate tingimuste täitmisest. Niisiis on asjakohane nõuda, et taotleja esitaks lisateavet seoses kõnealuse ainega kokkupuutumisel tekkiva pikaajalise ohuga lindudele, ohuga veeselgrootutele ja ohuga mesilasvastsete arengule.

| (11) | Seega on asjakohane direktiivi 91/414/EMÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(11)

Seega on asjakohane direktiivi 91/414/EMÜ vastavalt muuta.

| (12) | Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise toiduahela ja loomatervishoiu komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(12)

Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise toiduahela ja loomatervishoiu komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 91/414/EMÜ I lisa muudetakse käesoleva direktiivi lisa kohaselt.

Artikkel 2

Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 30. septembriks 2011. Liikmesriigid edastavad kõnealuste normide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.

Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

Artikkel 3

Käesolev direktiiv jõustub 1. aprillil 2011.

Artikkel 4

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 3. märts 2011

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1.

1

(2)  EÜT L 55, 29.2.2000, lk 25.

2

(3)  EÜT L 224, 21.8.2002, lk 23.

3

(4)  ELT L 71, 17.3.2009, lk 59.

4

(5)  ELT L 15, 18.1.2008, lk 5.

5

(6)  Euroopa Toiduohutusamet: järeldus trflumurooni pestitsiidina kasutamisega kaasneva riski analüüsitulemustele antud vastastikuste eksperdihinnangute kohta – EFSA Journal 2011; 9(1):1941. [lk 81]. doi:10.2903/j.efsa.2010.1941. Kättesaadav aadressil www.efsa.europa.eu/efsajournal.htm.

6

(7)  4-trifluoro-metoksüaniliin

7

---

LISA

Direktiivi 91/414/EMÜ I lisa tabeli lõppu lisatakse järgmine kanne:

| Nr | Üldnimetus, tunnuskood | Rahvusvahelise Puhta Keemia ja Rakenduskeemia Liidu (IUPAC) nimetus | Puhtus (1) | Jõustumine | Lisamise aegumine | Erisätted |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „328 | Triflumuroon
  CASi nr: 64628-44–0
  CIPACi nr: 548 | 1-(2-klorobensoüül)-3-[4-trifluorometoksüfenüül]karbamiid | ≥ 955 g/kg
  Lisandid:






  — | N,N’-bis-[4-(trifluorometoksü)fenüül]karbamiid: mitte üle 1 g/kg |

Nr

Üldnimetus, tunnuskood

Rahvusvahelise Puhta Keemia ja Rakenduskeemia Liidu (IUPAC) nimetus

Puhtus (1)

Jõustumine

Lisamise aegumine

Erisätted

„328

Triflumuroon

CASi nr: 64628-44–0

CIPACi nr: 548

1-(2-klorobensoüül)-3-[4-trifluorometoksüfenüül]karbamiid

≥ 955 g/kg

Lisandid:

—

N,N’-bis-[4-(trifluorometoksü)fenüül]karbamiid: mitte üle 1 g/kg

| — | 4-trifluoro-metoksüaniliin: mitte üle 5 g/kg |
| --- | --- |

—

4-trifluoro-metoksüaniliin: mitte üle 5 g/kg

1. aprill 2011

31. märts 2021

A   OSA

Lubatud kasutada üksnes insektitsiidina.

B   OSA

VI lisa ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse 28. jaanuaril 2011 alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees triflumurooli kohta koostatud läbivaatamisaruande järeldusi, eelkõige selle I ja II liidet.

Üldhindamisel peavad liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu

| — | veekeskkonnakaitsele; |
| --- | --- |

—

veekeskkonnakaitsele;

| — | mesilaste kaitsele. Kasutusloa tingimustega nähakse vajaduse korral ette riskide vähendamise meetmed. |
| --- | --- |

—

mesilaste kaitsele. Kasutusloa tingimustega nähakse vajaduse korral ette riskide vähendamise meetmed.

Kasutusloa tingimustega nähakse vajaduse korral ette riskide vähendamise meetmed.

Asjaomased liikmesriigid tagavad, et taotleja esitab komisjonile lisateavet seoses kõnealuse ainega kokkupuutumisel tekkiva pikaajalise ohuga lindudele, ohuga veeselgrootutele ja ohuga mesilasvastsete arengule.

Asjaomased liikmesriigid tagavad, et taotleja esitab komisjonile kõnealuse kinnitava teabe 31. märtsiks 2013.”

---

(1)  Täpsemad andmed toimeainete identifitseerimise ja määratlemise kohta on esitatud läbivaatusaruandes.

1

---

| 4.3.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 59/32 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 59/32

---

KOMISJONI DIREKTIIV 2011/25/EL,

3. märts 2011,

millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ, et lisada toimeainete hulka bupirimaat, ja muudetakse otsust 2008/934/EÜ

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivi 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta, (1) eriti selle artikli 6 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrustes (EÜ) nr 451/2000 (2) ja (EÜ) nr 1490/2002 (3) on sätestatud direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi kolmanda etapi üksikasjalikud rakenduseeskirjad ja kehtestatud hindamist vajavate toimeainete loetelu nende toimeainete võimalikuks kandmiseks direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Bupirimaat kuulus nimetatud loetellu. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrustes (EÜ) nr 451/2000 (2) ja (EÜ) nr 1490/2002 (3) on sätestatud direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi kolmanda etapi üksikasjalikud rakenduseeskirjad ja kehtestatud hindamist vajavate toimeainete loetelu nende toimeainete võimalikuks kandmiseks direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Bupirimaat kuulus nimetatud loetellu.

| (2) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1490/2002 artiklile 11e võttis teavitaja kahe kuu jooksul pärast hindamisaruande projekti kättesaamist tagasi oma toetuse toimeaine kandmisele direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Seega võeti bupirimaadi lisasse kandmata jätmise kohta vastu komisjoni 5. detsembri 2008. aasta otsus nr 2008/934/EÜ nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse teatavate toimeainete kandmata jätmise kohta ja neid toimeaineid sisaldavate taimekaitsevahendite lubade tühistamise kohta (4). |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1490/2002 artiklile 11e võttis teavitaja kahe kuu jooksul pärast hindamisaruande projekti kättesaamist tagasi oma toetuse toimeaine kandmisele direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Seega võeti bupirimaadi lisasse kandmata jätmise kohta vastu komisjoni 5. detsembri 2008. aasta otsus nr 2008/934/EÜ nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse teatavate toimeainete kandmata jätmise kohta ja neid toimeaineid sisaldavate taimekaitsevahendite lubade tühistamise kohta (4).

| (3) | Esialgne teavitaja (edaspidi „taotleja”) esitas direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõike 2 alusel uue taotluse, milles ta taotles, et kohaldataks kiirendatud menetlust, mis on sätestatud komisjoni 17. jaanuari 2008. aasta määruse (EÜ) nr 33/2008 (millega nähakse ette nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses kõnealuse direktiivi artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi kuuluvate, kuid direktiivi I lisasse kandmata toimeainete hindamise tava- ja kiirendatud menetlusega) (5) artiklites 14–19. |
| --- | --- |

(3)

Esialgne teavitaja (edaspidi „taotleja”) esitas direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõike 2 alusel uue taotluse, milles ta taotles, et kohaldataks kiirendatud menetlust, mis on sätestatud komisjoni 17. jaanuari 2008. aasta määruse (EÜ) nr 33/2008 (millega nähakse ette nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses kõnealuse direktiivi artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi kuuluvate, kuid direktiivi I lisasse kandmata toimeainete hindamise tava- ja kiirendatud menetlusega) (5) artiklites 14–19.

| (4) | Taotlus esitati Madalmaadele, kes oli määrusega (EÜ) nr 1490/2002 nimetatud referentliikmesriigiks. Kiirendatud menetluse jaoks ettenähtud tähtajast peeti kinni. Toimeaine spetsifikatsioon ja lubatud kasutusviisid on samasugused nagu need, mida käsitleti otsuses 2008/934/EÜ. Taotlus on kooskõlas ka teiste määruse (EÜ) nr 33/2008 artiklis 15 sätestatud sisuliste ja menetlusnõuetega. |
| --- | --- |

(4)

Taotlus esitati Madalmaadele, kes oli määrusega (EÜ) nr 1490/2002 nimetatud referentliikmesriigiks. Kiirendatud menetluse jaoks ettenähtud tähtajast peeti kinni. Toimeaine spetsifikatsioon ja lubatud kasutusviisid on samasugused nagu need, mida käsitleti otsuses 2008/934/EÜ. Taotlus on kooskõlas ka teiste määruse (EÜ) nr 33/2008 artiklis 15 sätestatud sisuliste ja menetlusnõuetega.

| (5) | Madalmaad hindasid teavitaja esitatud täiendavaid andmeid ja koostasid lisaaruande. Madalmaad edastasid selle aruande 26. novembril 2009. aastal Euroopa Toiduohutusametile (edaspidi „toiduohutusamet”) ja komisjonile. Toiduohutusamet edastas lisaaruande teistele liikmesriikidele ja taotlejale, et nad saaksid esitada märkusi, ning edastas saadud märkused komisjonile. Kooskõlas määruse (EÜ) nr 33/2008 artikli 20 lõikega 1 ja komisjoni palvel esitas toiduohutusamet 20. septembril 2010 komisjonile oma järelduse bupirimaadi kohta (6). Liikmesriigid ja komisjon vaatasid hindamisaruande projekti, lisaaruande ja toiduohutusameti järeldused läbi toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees ning need vormistati 28. jaanuaril 2011 komisjoni läbivaatamisaruandena bupirimaadi kohta. |
| --- | --- |

(5)

Madalmaad hindasid teavitaja esitatud täiendavaid andmeid ja koostasid lisaaruande. Madalmaad edastasid selle aruande 26. novembril 2009. aastal Euroopa Toiduohutusametile (edaspidi „toiduohutusamet”) ja komisjonile. Toiduohutusamet edastas lisaaruande teistele liikmesriikidele ja taotlejale, et nad saaksid esitada märkusi, ning edastas saadud märkused komisjonile. Kooskõlas määruse (EÜ) nr 33/2008 artikli 20 lõikega 1 ja komisjoni palvel esitas toiduohutusamet 20. septembril 2010 komisjonile oma järelduse bupirimaadi kohta (6). Liikmesriigid ja komisjon vaatasid hindamisaruande projekti, lisaaruande ja toiduohutusameti järeldused läbi toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees ning need vormistati 28. jaanuaril 2011 komisjoni läbivaatamisaruandena bupirimaadi kohta.

| (6) | Mitmete uuringute põhjal on selgunud, et bupirimaati sisaldavad taimekaitsevahendid vastavad üldjoontes direktiivi 91/414/EMÜ artikli 5 lõike 1 punktides a ja b sätestatud nõuetele, eelkõige komisjoni läbivaatamisaruandes uuritud ja üksikasjalikult kirjeldatud kasutusviiside osas. Seega on asjakohane kanda bupirimaat I lisasse, et tagada kõigis liikmesriikides kõnealust toimeainet sisaldavate taimekaitsevahendite lubade väljaandmine vastavalt kõnealusele direktiivile. |
| --- | --- |

(6)

Mitmete uuringute põhjal on selgunud, et bupirimaati sisaldavad taimekaitsevahendid vastavad üldjoontes direktiivi 91/414/EMÜ artikli 5 lõike 1 punktides a ja b sätestatud nõuetele, eelkõige komisjoni läbivaatamisaruandes uuritud ja üksikasjalikult kirjeldatud kasutusviiside osas. Seega on asjakohane kanda bupirimaat I lisasse, et tagada kõigis liikmesriikides kõnealust toimeainet sisaldavate taimekaitsevahendite lubade väljaandmine vastavalt kõnealusele direktiivile.

| (7) | Ilma et see piiraks eelnevat järeldust, on asjakohane koguda lisateavet teatavate küsimuste kohta. Direktiivi 91/414/EÜ artikli 6 lõikes 1 on sätestatud, et toimeaine kandmine I lisasse võib sõltuda teatud tingimuste täitmisest. Seetõttu on asjakohane nõuda, et taotleja esitaks täiendavaid andmeid, et kinnitada olulise pinnasemetaboliidi de-etüül-bupirimaadi (DE-B) mõju mulla degradeerumisele, selle kineetilisi parameetreid ning adsorptsiooni ja desorptsiooni parameetreid. |
| --- | --- |

(7)

Ilma et see piiraks eelnevat järeldust, on asjakohane koguda lisateavet teatavate küsimuste kohta. Direktiivi 91/414/EÜ artikli 6 lõikes 1 on sätestatud, et toimeaine kandmine I lisasse võib sõltuda teatud tingimuste täitmisest. Seetõttu on asjakohane nõuda, et taotleja esitaks täiendavaid andmeid, et kinnitada olulise pinnasemetaboliidi de-etüül-bupirimaadi (DE-B) mõju mulla degradeerumisele, selle kineetilisi parameetreid ning adsorptsiooni ja desorptsiooni parameetreid.

| (8) | Toimeaine I lisasse kandmisele peaks eelnema piisav ajavahemik, et liikmesriigid ja huvitatud isikud saaksid valmistuda toimeaine loetellu lisamisest tulenevate uute nõuete täitmiseks. |
| --- | --- |

(8)

Toimeaine I lisasse kandmisele peaks eelnema piisav ajavahemik, et liikmesriigid ja huvitatud isikud saaksid valmistuda toimeaine loetellu lisamisest tulenevate uute nõuete täitmiseks.

| (9) | Ilma et see piiraks direktiiviga 91/414 kindlaks määratud kohustusi, mis kaasnevad toimeaine lisamisega I lisasse, tuleks pärast toimeaine loetelusse lisamist anda liikmesriikidele kuus kuud aega bupirimaati sisaldavate taimekaitsevahendite kehtivate kasutuslubade läbivaatamiseks, et tagada direktiivis 91/414/EMÜ, eriti selle artiklis 13 sätestatud nõuete ja I lisas esitatud asjakohaste tingimuste täitmine. Direktiivi 91/414/EMÜ sätete kohaselt peaksid liikmesriigid vastavalt vajadusele olemasolevaid lube muutma, need asendama või tühistama. Erandina eespool nimetatud tähtajast tuleks ette näha pikem ajavahemik kõiki taimekaitsevahendeid ja kavandatud kasutusviise käsitlevate täielike, III lisa kohaste andmete esitamiseks ja hindamiseks kooskõlas direktiivis 91/414/EMÜ kehtestatud ühtsete tingimustega. |
| --- | --- |

(9)

Ilma et see piiraks direktiiviga 91/414 kindlaks määratud kohustusi, mis kaasnevad toimeaine lisamisega I lisasse, tuleks pärast toimeaine loetelusse lisamist anda liikmesriikidele kuus kuud aega bupirimaati sisaldavate taimekaitsevahendite kehtivate kasutuslubade läbivaatamiseks, et tagada direktiivis 91/414/EMÜ, eriti selle artiklis 13 sätestatud nõuete ja I lisas esitatud asjakohaste tingimuste täitmine. Direktiivi 91/414/EMÜ sätete kohaselt peaksid liikmesriigid vastavalt vajadusele olemasolevaid lube muutma, need asendama või tühistama. Erandina eespool nimetatud tähtajast tuleks ette näha pikem ajavahemik kõiki taimekaitsevahendeid ja kavandatud kasutusviise käsitlevate täielike, III lisa kohaste andmete esitamiseks ja hindamiseks kooskõlas direktiivis 91/414/EMÜ kehtestatud ühtsete tingimustega.

| (10) | Komisjoni 11. detsembri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 3600/92 (millega nähakse ette taimekaitsevahendite turuleviimist käsitleva nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi esimese etapi üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (7) raames hinnatud toimeainete direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kandmise varasem kogemus on näidanud, et raskusi võib tekkida kehtivate lubade omanike kohustuste tõlgendamisega andmetele juurdepääsu osas. Raskuste vältimiseks tulevikus on vaja täpsustada liikmesriikide kohustused, eelkõige kohustus kontrollida, et loa omanik on näidanud, et tal on juurdepääs toimikule, mis vastab kõnealuse direktiivi II lisa nõuetele. Selline täpsustamine ei too liikmesriikidele ega loa omanikele kaasa uusi kohustusi võrreldes I lisa muutmiseks seni vastu võetud direktiividega. |
| --- | --- |

(10)

Komisjoni 11. detsembri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 3600/92 (millega nähakse ette taimekaitsevahendite turuleviimist käsitleva nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi esimese etapi üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (7) raames hinnatud toimeainete direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kandmise varasem kogemus on näidanud, et raskusi võib tekkida kehtivate lubade omanike kohustuste tõlgendamisega andmetele juurdepääsu osas. Raskuste vältimiseks tulevikus on vaja täpsustada liikmesriikide kohustused, eelkõige kohustus kontrollida, et loa omanik on näidanud, et tal on juurdepääs toimikule, mis vastab kõnealuse direktiivi II lisa nõuetele. Selline täpsustamine ei too liikmesriikidele ega loa omanikele kaasa uusi kohustusi võrreldes I lisa muutmiseks seni vastu võetud direktiividega.

| (11) | Seega on asjakohane direktiivi 91/414/EMÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(11)

Seega on asjakohane direktiivi 91/414/EMÜ vastavalt muuta.

| (12) | Otsuses 2008/934/EÜ on sätestatud, et bupirimaati ei kanta nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse ja et seda toimeainet sisaldavate taimekaitsevahendite load tühistatakse 31. detsembriks 2011. Kõnealuse otsuse lisast on vaja välja jätta bupirimaati käsitlev rida. |
| --- | --- |

(12)

Otsuses 2008/934/EÜ on sätestatud, et bupirimaati ei kanta nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse ja et seda toimeainet sisaldavate taimekaitsevahendite load tühistatakse 31. detsembriks 2011. Kõnealuse otsuse lisast on vaja välja jätta bupirimaati käsitlev rida.

| (13) | Seega on asjakohane otsust 2008/934/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(13)

Seega on asjakohane otsust 2008/934/EÜ vastavalt muuta.

| (14) | Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(14)

Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 91/414/EMÜ I lisa muudetakse käesoleva direktiivi lisa kohaselt.

Artikkel 2

Otsuse 2008/934/EÜ lisas kustutatakse bupirimaati käsitlev rida.

Artikkel 3

Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 30. novembriks 2011. Liikmesriigid edastavad kõnealuste normide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.

Liikmesriigid kohaldavad neid norme alates 1. detsembrist 2011.

Kui liikmesriigid võtavad need õigusnormid vastu, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

Artikkel 4

1.   Vajaduse korral muudavad liikmesriigid kooskõlas direktiiviga 91/414/EMÜ toimeainet bupirimaati sisaldavate taimekaitsevahendite olemasolevaid lube või tühistavad need 30. novembriks 2011.

Eelkõige kontrollivad nad nimetatud tähtpäevaks, et kõnealuse direktiivi I lisas bupirimaadi suhtes sätestatud tingimused on täidetud, välja arvatud kõnealuseid toimeaineid käsitlevate kannete B osas nimetatud tingimused, ning et loaomanikul on kõnealuse direktiivi artikli 13 tingimuste kohaselt olemas II lisa nõuetele vastav toimik või juurdepääs sellele.

2.   Erandina lõikest 1 viivad liikmesriigid iga lubatud taimekaitsevahendi puhul, mis sisaldab bupirimaati ainsa toimeainena või ühena mitmest toimeainest, mis kõik on hiljemalt 31. maiks 2011 lisatud direktiivi 91/414/EMÜ I lisa loetelusse, läbi toote uue hindamise direktiivi 91/414/EMÜ III lisa nõuetele vastava toimiku põhjal vastavalt kõnealuse direktiivi VI lisas sätestatud ühtsetele põhimõtetele, arvestades kõnealuse direktiivi I lisa bupirimaati käsitleva kande B osa. Sellest hinnangust lähtudes otsustavad liikmesriigid, kas toode vastab direktiivi 91/414/EMÜ artikli 4 lõike 1 punktides b, c, d ja e sätestatud tingimustele.

Pärast otsustamist liikmesriigid:

| a) | vajaduse korral muudavad bupirimaati ainsa toimeainena sisaldavate toodete kasutusluba või tühistavad selle hiljemalt 31. maiks 2015; või |
| --- | --- |

a)

vajaduse korral muudavad bupirimaati ainsa toimeainena sisaldavate toodete kasutusluba või tühistavad selle hiljemalt 31. maiks 2015; või

| b) | kui toode sisaldab bupirimaati ühena mitmest toimeainest, muudavad vajaduse korral luba või tühistavad selle hiljemalt 31. maiks 2015 või kuupäevaks, mis on ette nähtud loa muutmiseks või tühistamiseks vastavas direktiivis või vastavates direktiivides, millega asjaomane toimeaine või asjaomased toimeained on kantud direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem. |
| --- | --- |

b)

kui toode sisaldab bupirimaati ühena mitmest toimeainest, muudavad vajaduse korral luba või tühistavad selle hiljemalt 31. maiks 2015 või kuupäevaks, mis on ette nähtud loa muutmiseks või tühistamiseks vastavas direktiivis või vastavates direktiivides, millega asjaomane toimeaine või asjaomased toimeained on kantud direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem.

Artikkel 5

Käesolev direktiiv jõustub 1. juunil 2011.

Artikkel 6

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 3. märts 2011

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1.

1

(2)  EÜT L 55, 29.2.2000, lk 25.

2

(3)  EÜT L 224, 21.8.2002, lk 23.

3

(4)  ELT L 333, 11.12.2008, lk 11.

4

(5)  ELT L 15, 18.1.2008, lk 5.

5

(6)  Euroopa Toiduohutusamet; Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance bupirimate. EFSA Journal 2010; 8(10):1786. [lk 82]. doi:10.2903/j.efsa.2010.1786. Kättesaadav aadressil www.efsa.europa.eu

6

EFSA Journal

(7)  EÜT L 366, 15.12.1992, lk 10.

7

---

LISA

Direktiivi 91/414/EMÜ I lisa tabeli lõppu lisatakse järgmine kanne:

| Nr | Üldnimetus, tunnuskood | Rahvusvahelise Puhta Keemia ja Rakenduskeemia Liidu (IUPAC) nimetus | Puhtus (1) | Jõustumine | Lisamise aegumine | Erisätted |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „337 | Bupirimaat
  CASi nr: 41483-43–6

  CIPACi nr: 261 | 5-butüül-2-etüülamino-6-metüülpürimidiin-4-üül-dimetüülsulfamaat | ≥ 945 g/kg
  Lisandid:
  etirimool: kuni 2 g/kg
  tolueen: kuni 3 g/kg | 1. juuni 2011 | 31. mai 2021 | A   OSA
  Lubatakse kasutada ainult fungitsiidina.
  B   OSA
  VI lisa ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse 28. jaanuaril 2011 toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees bupirimaadi kohta koostatud hindamise aruande järeldusi, eelkõige aruande I ja II lisa.
  Üldhindamisel peavad liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu:






  — | veeorganismide kaitsele. Kasutusloa tingimustega nähakse vajaduse korral ette ohu vähendamise meetmed, |

Nr

Üldnimetus, tunnuskood

Rahvusvahelise Puhta Keemia ja Rakenduskeemia Liidu (IUPAC) nimetus

Puhtus (1)

Jõustumine

Lisamise aegumine

Erisätted

„337

Bupirimaat

CASi nr: 41483-43–6

CIPACi nr: 261

5-butüül-2-etüülamino-6-metüülpürimidiin-4-üül-dimetüülsulfamaat

≥ 945 g/kg

Lisandid:

etirimool: kuni 2 g/kg

tolueen: kuni 3 g/kg

1. juuni 2011

31. mai 2021

A   OSA

Lubatakse kasutada ainult fungitsiidina.

B   OSA

VI lisa ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse 28. jaanuaril 2011 toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees bupirimaadi kohta koostatud hindamise aruande järeldusi, eelkõige aruande I ja II lisa.

Üldhindamisel peavad liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu:

—

veeorganismide kaitsele. Kasutusloa tingimustega nähakse vajaduse korral ette ohu vähendamise meetmed,

| — | põhjavee kaitsele, kui toimeainet kasutatakse tundliku mullastiku- ja/või kliimatingimustega piirkonnas. Kasutusloa tingimustega nähakse vajaduse korral ette ohu vähendamine, |
| --- | --- |

—

põhjavee kaitsele, kui toimeainet kasutatakse tundliku mullastiku- ja/või kliimatingimustega piirkonnas. Kasutusloa tingimustega nähakse vajaduse korral ette ohu vähendamine,

| — | sihtrühma mittekuuluvatele lülijalgsetele välitingimustes avalduvale ohule. |
| --- | --- |

—

sihtrühma mittekuuluvatele lülijalgsetele välitingimustes avalduvale ohule.

Asjaomased liikmesriigid taotlevad järgmiste kinnitavate andmete esitamist:

| 1) | kaubanduslikul eesmärgil toodetud tehnilise materjali näitajad, mida toetavad asjakohased analüüsiandmed; sealhulgas teave lisandite olulisuse kohta, |
| --- | --- |

1)

kaubanduslikul eesmärgil toodetud tehnilise materjali näitajad, mida toetavad asjakohased analüüsiandmed; sealhulgas teave lisandite olulisuse kohta,

| 2) | kaubanduslikul eesmärgil toodetud tehnilise materjali näitajate ja toksilisuse toimikus kasutatud katsematerjali näitajate ühildumine, |
| --- | --- |

2)

kaubanduslikul eesmärgil toodetud tehnilise materjali näitajate ja toksilisuse toimikus kasutatud katsematerjali näitajate ühildumine,

| 3) | olulise pinnasemetaboliidi DE-B (De-etüül-bupirimaat) kineetilised parameetrid, selle mõju mulla degradeerumisele ning adsorptsiooni ja desorptsiooni parameetrid. |
| --- | --- |

3)

olulise pinnasemetaboliidi DE-B (De-etüül-bupirimaat) kineetilised parameetrid, selle mõju mulla degradeerumisele ning adsorptsiooni ja desorptsiooni parameetrid.

Asjaomased liikmesriigid tagavad, et taotleja esitab nimetatud, punktides 1 ja 2 osutatud kinnitavad andmed ja teabe komisjonile 30. novembriks 2011 ja punktis 3 osutatud teabe 31. maiks 2013.”

---

(1)  Täpsemad andmed toimeainete identifitseerimise ja määratlemise kohta on esitatud läbivaatamisaruandes.

1

---

| 4.3.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 59/37 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 59/37

---

KOMISJONI DIREKTIIV 2011/26/EL,

3. märts 2011,

millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ, et lisada toimeainete hulka dietofenkarb, ja muudetakse otsust 2008/934/EÜ

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivi 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta, (1) eriti selle artikli 6 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrustes (EÜ) nr 451/2000 (2) ja (EÜ) nr 1490/2002 (3) on sätestatud direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi kolmanda etapi üksikasjalikud rakenduseeskirjad ja kehtestatud hindamist vajavate toimeainete loetelu nende toimeainete võimalikuks kandmiseks direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Dietofenkarb kuulus nimetatud loetellu. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrustes (EÜ) nr 451/2000 (2) ja (EÜ) nr 1490/2002 (3) on sätestatud direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi kolmanda etapi üksikasjalikud rakenduseeskirjad ja kehtestatud hindamist vajavate toimeainete loetelu nende toimeainete võimalikuks kandmiseks direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Dietofenkarb kuulus nimetatud loetellu.

| (2) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1490/2002 artiklile 11e võttis teavitaja kahe kuu jooksul pärast hindamisaruande projekti kättesaamist tagasi oma toetuse toimeaine kandmisele direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Seega võeti dietofenkarbi lisasse kandmata jätmise kohta vastu komisjoni 5. detsembri 2008. aasta otsus nr 2008/934/EÜ nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse teatavate toimeainete kandmata jätmise kohta ja neid toimeaineid sisaldavate taimekaitsevahendite lubade tühistamise kohta (4). |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1490/2002 artiklile 11e võttis teavitaja kahe kuu jooksul pärast hindamisaruande projekti kättesaamist tagasi oma toetuse toimeaine kandmisele direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Seega võeti dietofenkarbi lisasse kandmata jätmise kohta vastu komisjoni 5. detsembri 2008. aasta otsus nr 2008/934/EÜ nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse teatavate toimeainete kandmata jätmise kohta ja neid toimeaineid sisaldavate taimekaitsevahendite lubade tühistamise kohta (4).

| (3) | Esialgne teavitaja (edaspidi „taotleja”) esitas direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõike 2 alusel uue taotluse, milles ta taotles, et kohaldataks kiirendatud menetlust, mis on sätestatud komisjoni 17. jaanuari 2008. aasta määruse (EÜ) nr 33/2008 (millega nähakse ette nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses kõnealuse direktiivi artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi kuuluvate, kuid direktiivi I lisasse kandmata toimeainete hindamise tava- ja kiirendatud menetlusega) (5) artiklites 14–19. |
| --- | --- |

(3)

Esialgne teavitaja (edaspidi „taotleja”) esitas direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõike 2 alusel uue taotluse, milles ta taotles, et kohaldataks kiirendatud menetlust, mis on sätestatud komisjoni 17. jaanuari 2008. aasta määruse (EÜ) nr 33/2008 (millega nähakse ette nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses kõnealuse direktiivi artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi kuuluvate, kuid direktiivi I lisasse kandmata toimeainete hindamise tava- ja kiirendatud menetlusega) (5) artiklites 14–19.

| (4) | Taotlus esitati Prantsusmaale, kes oli määrusega (EÜ) nr 1490/2002 nimetatud referentliikmesriik. Kiirendatud menetluse jaoks ettenähtud tähtajast peeti kinni. Toimeaine spetsifikatsioon ja lubatud kasutusviisid on samasugused nagu need, mida käsitleti otsuses 2008/934/EÜ. Taotlus on kooskõlas ka teiste määruse (EÜ) nr 33/2008 artiklis 15 sätestatud sisuliste ja menetlusnõuetega. |
| --- | --- |

(4)

Taotlus esitati Prantsusmaale, kes oli määrusega (EÜ) nr 1490/2002 nimetatud referentliikmesriik. Kiirendatud menetluse jaoks ettenähtud tähtajast peeti kinni. Toimeaine spetsifikatsioon ja lubatud kasutusviisid on samasugused nagu need, mida käsitleti otsuses 2008/934/EÜ. Taotlus on kooskõlas ka teiste määruse (EÜ) nr 33/2008 artiklis 15 sätestatud sisuliste ja menetlusnõuetega.

| (5) | Prantsusmaa hindas taotleja esitatud uusi andmeid ja teavet ning koostas lisaaruande. Prantsusmaa edastas selle aruande 21. detsembril 2009. aastal Euroopa Toiduohutusametile (edaspidi „toiduohutusamet”) ja komisjonile. Toiduohutusamet edastas lisaaruande teistele liikmesriikidele ja taotlejale, et nad saaksid esitada märkusi, ning edastas saadud märkused komisjonile. Määruse (EÜ) nr 33/2008 artikli 20 lõike 1 kohaselt ja komisjoni palvel esitas toiduohutusamet komisjonile oma järeldused dietofenkarbi kohta (6)7. septembril 2010. Liikmesriigid ja komisjon vaatasid hindamisaruande projekti, lisaaruande ja toiduohutusameti järeldused läbi toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees ning 28. jaanuaril 2011 vormistati see komisjoni läbivaatamisaruandena dietofenkarbi kohta. |
| --- | --- |

(5)

Prantsusmaa hindas taotleja esitatud uusi andmeid ja teavet ning koostas lisaaruande. Prantsusmaa edastas selle aruande 21. detsembril 2009. aastal Euroopa Toiduohutusametile (edaspidi „toiduohutusamet”) ja komisjonile. Toiduohutusamet edastas lisaaruande teistele liikmesriikidele ja taotlejale, et nad saaksid esitada märkusi, ning edastas saadud märkused komisjonile. Määruse (EÜ) nr 33/2008 artikli 20 lõike 1 kohaselt ja komisjoni palvel esitas toiduohutusamet komisjonile oma järeldused dietofenkarbi kohta (6)7. septembril 2010. Liikmesriigid ja komisjon vaatasid hindamisaruande projekti, lisaaruande ja toiduohutusameti järeldused läbi toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees ning 28. jaanuaril 2011 vormistati see komisjoni läbivaatamisaruandena dietofenkarbi kohta.

| (6) | Mitmete uuringute põhjal on selgunud, et dietofenkarbi sisaldavad taimekaitsevahendid vastavad üldjoontes direktiivi 91/414/EMÜ artikli 5 lõike 1 punktides a ja b sätestatud nõuetele, eelkõige komisjoni läbivaatamisaruandes uuritud ja üksikasjalikult kirjeldatud kasutusviiside osas. Seega on asjakohane kanda dietofenkarb I lisasse, et tagada kõigis liikmesriikides kõnealust toimeainet sisaldavate taimekaitsevahendite lubade väljaandmine vastavalt kõnealusele direktiivile. |
| --- | --- |

(6)

Mitmete uuringute põhjal on selgunud, et dietofenkarbi sisaldavad taimekaitsevahendid vastavad üldjoontes direktiivi 91/414/EMÜ artikli 5 lõike 1 punktides a ja b sätestatud nõuetele, eelkõige komisjoni läbivaatamisaruandes uuritud ja üksikasjalikult kirjeldatud kasutusviiside osas. Seega on asjakohane kanda dietofenkarb I lisasse, et tagada kõigis liikmesriikides kõnealust toimeainet sisaldavate taimekaitsevahendite lubade väljaandmine vastavalt kõnealusele direktiivile.

| (7) | Ilma et see piiraks eelnevat järeldust, on asjakohane koguda lisateavet teatavate küsimuste kohta. Direktiivi 91/414/EÜ artikli 6 lõikes 1 on sätestatud, et toimeaine kandmine I lisasse võib sõltuda teatud tingimuste täitmisest. Seetõttu on asjakohane nõuda, et taotleja esitaks täiendavaid andmeid, et kinnitada ainevahetusliku 6-NO2-DFC võimalikku ladestumist järelkultuurides ja sihtrühma mittekuuluvaid lülijalgseid käsitlevat riskihinnangut. |
| --- | --- |

(7)

Ilma et see piiraks eelnevat järeldust, on asjakohane koguda lisateavet teatavate küsimuste kohta. Direktiivi 91/414/EÜ artikli 6 lõikes 1 on sätestatud, et toimeaine kandmine I lisasse võib sõltuda teatud tingimuste täitmisest. Seetõttu on asjakohane nõuda, et taotleja esitaks täiendavaid andmeid, et kinnitada ainevahetusliku 6-NO2-DFC võimalikku ladestumist järelkultuurides ja sihtrühma mittekuuluvaid lülijalgseid käsitlevat riskihinnangut.

| (8) | Toimeaine I lisasse kandmisele peaks eelnema piisav ajavahemik, et liikmesriigid ja huvitatud isikud saaksid valmistuda toimeaine loetellu lisamisest tulenevate uute nõuete täitmiseks. |
| --- | --- |

(8)

Toimeaine I lisasse kandmisele peaks eelnema piisav ajavahemik, et liikmesriigid ja huvitatud isikud saaksid valmistuda toimeaine loetellu lisamisest tulenevate uute nõuete täitmiseks.

| (9) | Ilma et see piiraks direktiiviga 91/414/EMÜ kindlaks määratud kohustusi, mis kaasnevad toimeaine lisamisega I lisasse, tuleks pärast toimeaine loetelusse lisamist anda liikmesriikidele kuus kuud aega dietofenkarbi sisaldavate taimekaitsevahendite kehtivate kasutuslubade läbivaatamiseks, et tagada direktiivis 91/414/EMÜ, eriti selle artiklis 13 sätestatud nõuete ja I lisas esitatud asjakohaste tingimuste täitmine. Direktiivi 91/414/EMÜ sätete kohaselt peaksid liikmesriigid vastavalt vajadusele olemasolevaid lube muutma, need asendama või tühistama. Erandina eespool nimetatud tähtajast tuleks ette näha pikem ajavahemik kõiki taimekaitsevahendeid ja kavandatud kasutusviise käsitlevate täielike, III lisa kohaste andmete esitamiseks ja hindamiseks kooskõlas direktiivis 91/414/EMÜ kehtestatud ühtsete tingimustega. |
| --- | --- |

(9)

Ilma et see piiraks direktiiviga 91/414/EMÜ kindlaks määratud kohustusi, mis kaasnevad toimeaine lisamisega I lisasse, tuleks pärast toimeaine loetelusse lisamist anda liikmesriikidele kuus kuud aega dietofenkarbi sisaldavate taimekaitsevahendite kehtivate kasutuslubade läbivaatamiseks, et tagada direktiivis 91/414/EMÜ, eriti selle artiklis 13 sätestatud nõuete ja I lisas esitatud asjakohaste tingimuste täitmine. Direktiivi 91/414/EMÜ sätete kohaselt peaksid liikmesriigid vastavalt vajadusele olemasolevaid lube muutma, need asendama või tühistama. Erandina eespool nimetatud tähtajast tuleks ette näha pikem ajavahemik kõiki taimekaitsevahendeid ja kavandatud kasutusviise käsitlevate täielike, III lisa kohaste andmete esitamiseks ja hindamiseks kooskõlas direktiivis 91/414/EMÜ kehtestatud ühtsete tingimustega.

| (10) | Komisjoni 11. detsembri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 3600/92 (millega nähakse ette taimekaitsevahendite turuleviimist käsitleva nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi esimese etapi üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (7) raames hinnatud toimeainete direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kandmise varasem kogemus on näidanud, et raskusi võib tekkida kehtivate lubade omanike kohustuste tõlgendamisega andmetele juurdepääsu osas. Raskuste vältimiseks tulevikus on vaja täpsustada liikmesriikide kohustused, eelkõige kohustus kontrollida, et loa omanik on näidanud, et tal on juurdepääs toimikule, mis vastab kõnealuse direktiivi II lisa nõuetele. Selline täpsustamine ei too liikmesriikidele ega loaomanikele kaasa uusi kohustusi võrreldes I lisa muutmiseks seni vastu võetud direktiividega. |
| --- | --- |

(10)

Komisjoni 11. detsembri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 3600/92 (millega nähakse ette taimekaitsevahendite turuleviimist käsitleva nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi esimese etapi üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (7) raames hinnatud toimeainete direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kandmise varasem kogemus on näidanud, et raskusi võib tekkida kehtivate lubade omanike kohustuste tõlgendamisega andmetele juurdepääsu osas. Raskuste vältimiseks tulevikus on vaja täpsustada liikmesriikide kohustused, eelkõige kohustus kontrollida, et loa omanik on näidanud, et tal on juurdepääs toimikule, mis vastab kõnealuse direktiivi II lisa nõuetele. Selline täpsustamine ei too liikmesriikidele ega loaomanikele kaasa uusi kohustusi võrreldes I lisa muutmiseks seni vastu võetud direktiividega.

| (11) | Seega on asjakohane direktiivi 91/414/EMÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(11)

Seega on asjakohane direktiivi 91/414/EMÜ vastavalt muuta.

| (12) | Otsuses 2008/934/EÜ on sätestatud, et dietofenkarbi ei kanta nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse ja et seda toimeainet sisaldavate taimekaitsevahendite load tühistatakse 31. detsembriks 2011. Kõnealuse otsuse lisast on vaja välja jätta dietofenkarbi käsitlev rida. |
| --- | --- |

(12)

Otsuses 2008/934/EÜ on sätestatud, et dietofenkarbi ei kanta nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse ja et seda toimeainet sisaldavate taimekaitsevahendite load tühistatakse 31. detsembriks 2011. Kõnealuse otsuse lisast on vaja välja jätta dietofenkarbi käsitlev rida.

| (13) | Seega on asjakohane otsust 2008/934/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(13)

Seega on asjakohane otsust 2008/934/EÜ vastavalt muuta.

| (14) | Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(14)

Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 91/414/EMÜ I lisa muudetakse käesoleva direktiivi lisa kohaselt.

Artikkel 2

Otsuse 2008/934/EÜ lisas kustutatakse dietofenkarbi käsitlev rida.

Artikkel 3

Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 30. novembriks 2011. Liikmesriigid edastavad kõnealuste normide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.

Liikmesriigid kohaldavad neid norme alates 1. detsembrist 2011.

Kui liikmesriigid võtavad need õigusnormid vastu, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

Artikkel 4

1.   Vajaduse korral muudavad liikmesriigid kooskõlas direktiiviga 91/414/EMÜ toimeainet dietofenkarbi sisaldavate taimekaitsevahendite olemasolevaid lube või tühistavad need 30. novembriks 2011.

Eelkõige kontrollivad nad nimetatud tähtpäevaks, et kõnealuse direktiivi I lisas dietofenkarbi suhtes sätestatud tingimused on täidetud, välja arvatud kõnealuseid toimeaineid käsitlevate kannete B osas nimetatud tingimused, ning et loaomanikul on kõnealuse direktiivi artikli 13 tingimuste kohaselt olemas II lisa nõuetele vastav toimik või juurdepääs sellele.

2.   Erandina lõikest 1 viivad liikmesriigid iga lubatud taimekaitsevahendi puhul, mis sisaldab dietofenkarbi ainsa toimeainena või ühena mitmest toimeainest, mis kõik on hiljemalt 31. maiks 2011 lisatud direktiivi 91/414/EMÜ I lisa loetelusse, läbi toote uue hindamise direktiivi 91/414/EMÜ III lisa nõuetele vastava toimiku põhjal vastavalt kõnealuse direktiivi VI lisas sätestatud ühtsetele põhimõtetele, arvestades kõnealuse direktiivi I lisa dietofenkarbi käsitleva kande B osa. Sellest hinnangust lähtudes otsustavad liikmesriigid, kas toode vastab direktiivi 91/414/EMÜ artikli 4 lõike 1 punktides b, c, d ja e sätestatud tingimustele.

Pärast otsustamist liikmesriigid:

| a) | vajaduse korral muudavad dietofenkarbi ainsa toimeainena sisaldava toote kasutusluba või tühistavad selle hiljemalt 31. maiks 2015 või |
| --- | --- |

a)

vajaduse korral muudavad dietofenkarbi ainsa toimeainena sisaldava toote kasutusluba või tühistavad selle hiljemalt 31. maiks 2015 või

| b) | kui toode sisaldab dietofenkarbi ühena mitmest toimeainest, muudavad vajaduse korral luba või tühistavad selle hiljemalt 31. maiks 2015 või kuupäevaks, mis on ette nähtud loa muutmiseks või tühistamiseks vastavas direktiivis või vastavates direktiivides, millega asjaomane toimeaine või asjaomased toimeained on kantud direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem. |
| --- | --- |

b)

kui toode sisaldab dietofenkarbi ühena mitmest toimeainest, muudavad vajaduse korral luba või tühistavad selle hiljemalt 31. maiks 2015 või kuupäevaks, mis on ette nähtud loa muutmiseks või tühistamiseks vastavas direktiivis või vastavates direktiivides, millega asjaomane toimeaine või asjaomased toimeained on kantud direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem.

Artikkel 5

Käesolev direktiiv jõustub 1. juunil 2011.

Artikkel 6

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 3. märts 2011

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1.

1

(2)  EÜT L 55, 29.2.2000, lk 25.

2

(3)  EÜT L 224, 21.8.2002, lk 23.

3

(4)  ELT L 333, 11.12.2008, lk 11.

4

(5)  ELT L 15, 18.1.2008, lk 5.

5

(6)  Euroopa Toiduohutusamet; Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance diethofencarb. EFSA Journal 2010; 8(9):1721. [lk 55] doi:10.2903/j.efsa.2010.1721. Kättesaadav aadressil: www.efsa.europa.eu/efsajournal.htm

6

(7)  EÜT L 366, 15.12.1992, lk 10.

7

---

LISA

Direktiivi 91/414/EMÜ I lisa tabeli lõppu lisatakse järgmine kanne:

| Nr | Üldnimetus, tunnuskood | Rahvusvahelise Puhta Keemia ja Rakenduskeemia Liidu (IUPAC) nimetus | Puhtus (1) | Jõustumine | Lisamise aegumine | Erisätted |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „331 | Dietofenkarb
  CASi nr: 87130-20–9

  CIPACi nr: 513 | isopropüül 3,4-dietoksükarbanilaat | ≥ 970 g/kg
  Lisandid:
  tolueen, kuni 1 g/kg | 1. juuni 2011 | 31. mai 2021 | A   OSA
  Lubatakse kasutada ainult fungitsiidina.
  B   OSA
  VI lisa ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse 28. jaanuaril 2011 toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees dietofenkarbi kohta koostatud hindamise aruande järeldusi, eelkõige aruande I ja II lisa.
  Liikmesriigid peavad selles üldhinnangus erilist tähelepanu pöörama veeorganismidele ja sihtrühma mittekuuluvatele lülijalgsetele põhjustatavale ohule, lindude ja imetajate kaitsele ning tagavad, et kasutustingimustega nähakse vajaduse korral ette meetmete kohaldamine võimalike riskide vähendamiseks.
  Asjaomased liikmesriigid taotlevad kinnitavate andmete esitamist:






  a) | ainevahetusliku 6-NO2-DFC võimalik ladestumine järelkultuurides; |

Nr

Üldnimetus, tunnuskood

Rahvusvahelise Puhta Keemia ja Rakenduskeemia Liidu (IUPAC) nimetus

Puhtus (1)

Jõustumine

Lisamise aegumine

Erisätted

„331

Dietofenkarb

CASi nr: 87130-20–9

CIPACi nr: 513

isopropüül 3,4-dietoksükarbanilaat

≥ 970 g/kg

Lisandid:

tolueen, kuni 1 g/kg

1. juuni 2011

31. mai 2021

A   OSA

Lubatakse kasutada ainult fungitsiidina.

B   OSA

VI lisa ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse 28. jaanuaril 2011 toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees dietofenkarbi kohta koostatud hindamise aruande järeldusi, eelkõige aruande I ja II lisa.

Liikmesriigid peavad selles üldhinnangus erilist tähelepanu pöörama veeorganismidele ja sihtrühma mittekuuluvatele lülijalgsetele põhjustatavale ohule, lindude ja imetajate kaitsele ning tagavad, et kasutustingimustega nähakse vajaduse korral ette meetmete kohaldamine võimalike riskide vähendamiseks.

Asjaomased liikmesriigid taotlevad kinnitavate andmete esitamist:

a)

ainevahetusliku 6-NO2-DFC võimalik ladestumine järelkultuurides;

| b) | sihtrühma mittekuuluvaid lülijalgseid käsitlev riskihinnang. |
| --- | --- |

b)

sihtrühma mittekuuluvaid lülijalgseid käsitlev riskihinnang.

Asjaomased liikmesriigid tagavad, et taotleja esitab nimetatud teabe komisjonile 31. maiks 2013.”

---

(1)  Täpsemad andmed toimeainete identifitseerimise ja määratlemise kohta on esitatud läbivaatamisaruandes.

1

---

OTSUSED

| 4.3.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 59/41 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 59/41

---

NÕUKOGU OTSUS,

28. veebruar 2011,

millega muudetakse nõukogu otsust 2010/248/EL, millega kohandatakse otsustega 2003/479/EÜ ja 2007/829/EÜ (mis käsitlevad nõukogu peasekretariaati lähetatud riiklike ekspertide ja sõjaväelaste suhtes kohaldatavaid eeskirju) ettenähtud toetusi

(2011/138/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 41 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 240 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu otsuse 2003/479/EÜ (1) artikli 15 lõikes 7 ja nõukogu otsuse 2007/829/EÜ (2) artikli 15 lõikes 6 on sätestatud, et kord aastas kohandatakse nõukogu peasekretariaati lähetatud riiklike ekspertide ja sõjaväelaste päevarahade ja igakuiste hüvitiste suurust Brüsselis ja Luxembourgis töötavate liidu ametnike põhipalga muudatuste alusel ja need kohandused on tagasiulatuva jõuta. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu otsuse 2003/479/EÜ (1) artikli 15 lõikes 7 ja nõukogu otsuse 2007/829/EÜ (2) artikli 15 lõikes 6 on sätestatud, et kord aastas kohandatakse nõukogu peasekretariaati lähetatud riiklike ekspertide ja sõjaväelaste päevarahade ja igakuiste hüvitiste suurust Brüsselis ja Luxembourgis töötavate liidu ametnike põhipalga muudatuste alusel ja need kohandused on tagasiulatuva jõuta.

| (2) | Nõukogu otsusega 2010/248/EL (3) kohaldati nõukogu 23. detsembri 2009. aasta määruses (EL, Euratom) nr 1269/2009 (millega kohandatakse alates 1. juulist 2009 Euroopa Liidu ametnike ja muude teenistujate töötasusid ja pensione ning nimetatud töötasude ja pensionide suhtes kohaldatavaid paranduskoefitsiente) (4) sätestatud määrasid ning otsus jõustus 1. mail 2010. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu otsusega 2010/248/EL (3) kohaldati nõukogu 23. detsembri 2009. aasta määruses (EL, Euratom) nr 1269/2009 (millega kohandatakse alates 1. juulist 2009 Euroopa Liidu ametnike ja muude teenistujate töötasusid ja pensione ning nimetatud töötasude ja pensionide suhtes kohaldatavaid paranduskoefitsiente) (4) sätestatud määrasid ning otsus jõustus 1. mail 2010.

| (3) | 24. novembri 2010. aasta otsusega kohtuasjas C-40/10 tühistas Euroopa Kohus 23. detsembri 2009. aasta määruse (EL, Euratom) nr 1296/2009 artikli 2 ja artiklid 4 kuni 18, millega kehtestati 2009. aasta iga-aastase kohandamise määraks + 1,85 %. Nõukogu muutis määrusega (EL, Euratom) nr 1190/2010 (5) määrust (EL, Euratom) nr 1269/2009 ja kehtestas iga-aastase kohandamise määraks + 3,7 %. |
| --- | --- |

(3)

24. novembri 2010. aasta otsusega kohtuasjas C-40/10 tühistas Euroopa Kohus 23. detsembri 2009. aasta määruse (EL, Euratom) nr 1296/2009 artikli 2 ja artiklid 4 kuni 18, millega kehtestati 2009. aasta iga-aastase kohandamise määraks + 1,85 %. Nõukogu muutis määrusega (EL, Euratom) nr 1190/2010 (5) määrust (EL, Euratom) nr 1269/2009 ja kehtestas iga-aastase kohandamise määraks + 3,7 %.

| (4) | Nõukogu otsust 2010/248/EL tuleks vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(4)

Nõukogu otsust 2010/248/EL tuleks vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄSOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsust 2010/248/EL muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 1 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Otsuse 2003/479/EÜ artikli 15 lõikes 1 ja otsuse 2007/829/EÜ artikli 15 lõikes 1 asendatakse summad 30,75 eurot ja 122,97 eurot vastavalt summadega 31,89 eurot ja 127,52 eurot.” |
| --- | --- |

1)

Artikli 1 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Otsuse 2003/479/EÜ artikli 15 lõikes 1 ja otsuse 2007/829/EÜ artikli 15 lõikes 1 asendatakse summad 30,75 eurot ja 122,97 eurot vastavalt summadega 31,89 eurot ja 127,52 eurot.”

| 2) | Artikli 1 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Otsuse 2003/479/EÜ artikli 15 lõikes 2 ja otsuse 2007/829/EÜ artikli 15 lõikes 2 esitatud tabel asendatakse järgmisega:







  „Lähetuskoha kauguspäritolukohast
  (km) | Summa eurodes |
| --- | --- | --- |
| 0–150 | 0,00 |
| > 150 | 81,96 |
| > 300 | 145,72 |
| > 500 | 236,81 |
| > 800 | 382,54 |
| > 1 300 | 601,13 |
| > 2 000 | 719,55” ” |

2)

Artikli 1 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Otsuse 2003/479/EÜ artikli 15 lõikes 2 ja otsuse 2007/829/EÜ artikli 15 lõikes 2 esitatud tabel asendatakse järgmisega:

„Lähetuskoha kauguspäritolukohast

(km)

Summa eurodes

0–150

0,00

> 150

81,96

> 300

145,72

> 500

236,81

> 800

382,54

> 1 300

601,13

> 2 000

719,55” ”

| 3) | Artikli 1 lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Otsuse 2003/479/EÜ artikli 15 lõikes 4 asendatakse summa 30,75 eurot summaga 31,89 eurot.” |
| --- | --- |

3)

Artikli 1 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Otsuse 2003/479/EÜ artikli 15 lõikes 4 asendatakse summa 30,75 eurot summaga 31,89 eurot.”

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Euroopa Liidu Teatajas

Seda kohaldatakse alates 1. maist 2010.

Brüssel, 28. veebruar 2011

Nõukogu nimel

eesistuja

FELLEGI T.

---

(1)  ELT L 160, 28.6.2003, lk 72.

1

(2)  ELT L 327, 13.12.2007, lk 10.

2

(3)  ELT L 110, 1.5.2010, lk 31.

3

(4)  ELT L 348, 29.12.2009, lk 10.

4

(5)  ELT L 333, 17.12.2010, lk 1.

5

---

| 4.3.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 59/43 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 59/43

---

NÕUKOGU OTSUS,

28. veebruar 2011,

millega kohandatakse otsusega 2007/829/EÜ (mis käsitleb nõukogu peasekretariaati lähetatud ekspertide ja sõjaväelaste suhtes kohaldatavaid eeskirju) ettenähtud toetusi

(2011/139/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 41 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 240 lõiget 2,

võttes arvesse nõukogu otsust 2007/829/EÜ, (1) eriti selle artikli 15 lõiget 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Otsuse 2007/829/EÜ artikli 15 lõikega 6 sätestatakse, et kord aastas kohandatakse nõukogu peasekretariaati lähetatud riiklike ekspertide ja sõjaväelaste päevarahade ja igakuiste hüvitiste suurust Brüsselis ja Luxembourgis töötavate liidu ametnike põhipalga muudatuste alusel ja need kohandused on tagasiulatuva jõuta. |
| --- | --- |

(1)

Otsuse 2007/829/EÜ artikli 15 lõikega 6 sätestatakse, et kord aastas kohandatakse nõukogu peasekretariaati lähetatud riiklike ekspertide ja sõjaväelaste päevarahade ja igakuiste hüvitiste suurust Brüsselis ja Luxembourgis töötavate liidu ametnike põhipalga muudatuste alusel ja need kohandused on tagasiulatuva jõuta.

| (2) | Nõukogu võttis 20. detsembri 2010. aasta määrusega (EL) nr 1239/2010, millega kohandatakse alates 1. juulist 2010 Euroopa Liidu ametnike ja muude teenistujate töötasusid ja pensione ning nende suhtes kohaldatavaid paranduskoefitsiente, (2) vastu liidu ametnike töötasude ja pensionide suuruse kohandamise 0,1 %, |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 20. detsembri 2010. aasta määrusega (EL) nr 1239/2010, millega kohandatakse alates 1. juulist 2010 Euroopa Liidu ametnike ja muude teenistujate töötasusid ja pensione ning nende suhtes kohaldatavaid paranduskoefitsiente, (2) vastu liidu ametnike töötasude ja pensionide suuruse kohandamise 0,1 %,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsust 2007/829/EÜ muudetakse järgmiselt:

| 1) | artikli 15 lõikes 1 sätestatud summad 31,89 eurot ja 127,52 eurot asendatakse vastavalt järgmisega:
  „31,92 eurot ja 127,65 eurot”; |
| --- | --- |

1)

artikli 15 lõikes 1 sätestatud summad 31,89 eurot ja 127,52 eurot asendatakse vastavalt järgmisega:

„31,92 eurot ja 127,65 eurot”;

| 2) | artikli 15 lõikes 2 asuv tabel asendatakse järgmisega:






  „Lähetuskoha kaugus päritolukohast
  (km) | Summa eurodes |
| --- | --- | --- |
| 0–150 | 0,00 |
| > 150 | 82,05 |
| > 300 | 145,86 |
| > 500 | 237,05 |
| > 800 | 382,92 |
| > 1 300 | 601,73 |
| > 2 000 | 720,27” |

2)

artikli 15 lõikes 2 asuv tabel asendatakse järgmisega:

„Lähetuskoha kaugus päritolukohast

(km)

Summa eurodes

0–150

0,00

> 150

82,05

> 300

145,86

> 500

237,05

> 800

382,92

> 1 300

601,73

> 2 000

720,27”

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuule järgneva kuu esimesel päeval.

Brüssel, 28. veebruar 2011

Nõukogu nimel

eesistuja

FELLEGI T.

---

(1)  ELT L 327, 13.12.2007, lk 10.

1

(2)  ELT L 338, 22.12.2010, lk 1.

2

---

| 4.3.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 59/44 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 59/44

---

KOMISJONI OTSUS,

20. juuli 2010,

riigiabi C 27/09 (ex N 34/B/09) kohta Eelarvetoetus, mida Prantsuse Vabariik kavatseb anda ettevõtjale France Télévisions

(teatavaks tehtud numbri K(2010) 4918 all)

(Ainult prantsuskeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2011/140/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama oma märkusi vastavalt eespool nimetatud sätetele (1) ja võttes neid märkusi arvesse

ning arvestades järgmist:

I.   MENETLUS

| (1) | Prantsuse Vabariik teavitas 23. jaanuari 2009. aasta kirjas komisjoni oma kavatsusest anda ettevõtjale France Télévisions 2009. aastal 450 miljoni euro ulatuses eelarvetoetust, mis on juba eelarveseaduses sätestatud. Komisjon küsis 13. märtsi 2009. aasta kirjaga täiendavat teavet, mille Prantsuse Vabariik esitas 25. mail 2009. Oma kirjas täiendas Prantsuse Vabariik esitatud teatist, teavitades komisjoni oma kavatsusest luua ettevõtja France Télévisions riiklikuks rahastamiseks püsiva ja mitmeaastase finantsmehhanismi, mille alla iga-aastase toetus kuulub. |
| --- | --- |

(1)

Prantsuse Vabariik teavitas 23. jaanuari 2009. aasta kirjas komisjoni oma kavatsusest anda ettevõtjale France Télévisions 2009. aastal 450 miljoni euro ulatuses eelarvetoetust, mis on juba eelarveseaduses sätestatud. Komisjon küsis 13. märtsi 2009. aasta kirjaga täiendavat teavet, mille Prantsuse Vabariik esitas 25. mail 2009. Oma kirjas täiendas Prantsuse Vabariik esitatud teatist, teavitades komisjoni oma kavatsusest luua ettevõtja France Télévisions riiklikuks rahastamiseks püsiva ja mitmeaastase finantsmehhanismi, mille alla iga-aastase toetus kuulub.

| (2) | Komisjon väljendas 1. septembri 2009. aasta kirjas oma seisukohta, et aastaks 2009 eraldatud eelarvetoetus on siseturuga kokkusobiv Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping”) artikli 106 lõike 2 alusel, ja teavitas Prantsuse Vabariiki oma otsusest algatada seoses järgnevateks aastateks kavandatud France Télévisions’i suhtes rakendatava uue riikliku finantsmehhanismiga ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikega 2 ettenähtud menetlus. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon väljendas 1. septembri 2009. aasta kirjas oma seisukohta, et aastaks 2009 eraldatud eelarvetoetus on siseturuga kokkusobiv Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping”) artikli 106 lõike 2 alusel, ja teavitas Prantsuse Vabariiki oma otsusest algatada seoses järgnevateks aastateks kavandatud France Télévisions’i suhtes rakendatava uue riikliku finantsmehhanismiga ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikega 2 ettenähtud menetlus.

| (3) | Prantsuse Vabariik esitas oma märkused 7. oktoobril 2009. |
| --- | --- |

(3)

Prantsuse Vabariik esitas oma märkused 7. oktoobril 2009.

| (4) | Komisjoni menetluse algatamise otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (2). Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama oma märkusi kõnealuse abi kohta. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni menetluse algatamise otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (2). Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama oma märkusi kõnealuse abi kohta.

| (5) | Huvitatud isikud esitasid komisjonile oma märkused kõnealusel teemal. Komisjon edastas need Prantsuse Vabariigile, andes talle võimaluse esitada omapoolsed kommentaarid, mis saabusid komisjonile 15. jaanuari 2010. aasta kirjas. |
| --- | --- |

(5)

Huvitatud isikud esitasid komisjonile oma märkused kõnealusel teemal. Komisjon edastas need Prantsuse Vabariigile, andes talle võimaluse esitada omapoolsed kommentaarid, mis saabusid komisjonile 15. jaanuari 2010. aasta kirjas.

| (6) | Prantsuse Vabariik saatis 23. aprillil, 19. mail ja 22. juunil 2010 komisjonile veel täpsustusi ja täiendavat teavet. |
| --- | --- |

(6)

Prantsuse Vabariik saatis 23. aprillil, 19. mail ja 22. juunil 2010 komisjonile veel täpsustusi ja täiendavat teavet.

II.   FINANTSMEHHANISMI ÜKSIKASJALIK KIRJELDUS

| (7) | Käesolevas otsuses käsitletav mitmeaastane rahastamise mehhanism on seotud France Télévisions’i avaliku teenuse osutamise ülesannete rahastamisega, mida komisjon analüüsis oma 10. detsembri 2003. aasta, (3)20. aprilli 2005. aasta, (4)16. juuli 2008. aasta (5) ja 1. septembri 2009. aasta (6) otsustes. Tegemist on siiski meetmega, mis on erinev 2003., 2005. ja 2008. aasta otsustes käsitletud meetmetest. Allpool põhjalikumalt kirjeldatud eelarvetoetused lisanduvad France Télévisions’ile TV-litsentsi tasu (mida varem nimetati litsentsitasuks) alusel eraldatavatele riigieelarvelistele vahenditele, mida käsitleti komisjoni 20. aprilli 2005. aasta otsuses ja mida olemasoleva riigiabina uued õigusnormid ei mõjuta. Need kaks riigieelarvelist vahendit peavad katma France Télévisions’i avaliku teenuse osutamise ülesandega seotud kulud, millest on maha arvatud allesjäävad neto äritulud. |
| --- | --- |

(7)

Käesolevas otsuses käsitletav mitmeaastane rahastamise mehhanism on seotud France Télévisions’i avaliku teenuse osutamise ülesannete rahastamisega, mida komisjon analüüsis oma 10. detsembri 2003. aasta, (3)20. aprilli 2005. aasta, (4)16. juuli 2008. aasta (5) ja 1. septembri 2009. aasta (6) otsustes. Tegemist on siiski meetmega, mis on erinev 2003., 2005. ja 2008. aasta otsustes käsitletud meetmetest. Allpool põhjalikumalt kirjeldatud eelarvetoetused lisanduvad France Télévisions’ile TV-litsentsi tasu (mida varem nimetati litsentsitasuks) alusel eraldatavatele riigieelarvelistele vahenditele, mida käsitleti komisjoni 20. aprilli 2005. aasta otsuses ja mida olemasoleva riigiabina uued õigusnormid ei mõjuta. Need kaks riigieelarvelist vahendit peavad katma France Télévisions’i avaliku teenuse osutamise ülesandega seotud kulud, millest on maha arvatud allesjäävad neto äritulud.

II.1.   Peamised õiguslikud alused

| (8) | Uue riikliku finantsmehhanismi põhisätted sisalduvad 5. märtsi 2009. aasta seaduses nr 2009-258, milles käsitletakse audiovisuaalset kommunikatsiooni ja uut avalikku televisiooniteenust. Teatatud abi on osa seadusega ettenähtud üldist majandushuvi esindavate riikliku audiovisuaalsektori struktuuride ja ülesannete ulatuslikust ümberkorraldamisest. Seadusega muudetakse seega õigusnorme, mis reguleerivad France Télévisions’i avaliku teenuse osutamise ülesandeid ja konkreetsemalt 30. septembri 1986. aasta kommunikatsioonivabadust käsitlevat seadust nr 86-1067. Avaliku teenuse osutamise ülesanded on täpsustatud France Télévisions’i kohustuste kirjelduses ning eesmärke ja vahendeid käsitlevas kokkuleppes, mis on kinnitatud kommunikatsioonivabadust käsitleva seaduse rakendusaktidega. 5. märtsi 2009. aasta seadus nr 2009-258 sisaldab ka rahandusalaseid sätteid, millega muudetakse ühelt poolt maksuseadustikku ja teiselt poolt sätestatakse eelarveseaduse alusel France Télévisions’ile eelarvetoetuse eraldamise põhimõtted. |
| --- | --- |

(8)

Uue riikliku finantsmehhanismi põhisätted sisalduvad 5. märtsi 2009. aasta seaduses nr 2009-258, milles käsitletakse audiovisuaalset kommunikatsiooni ja uut avalikku televisiooniteenust. Teatatud abi on osa seadusega ettenähtud üldist majandushuvi esindavate riikliku audiovisuaalsektori struktuuride ja ülesannete ulatuslikust ümberkorraldamisest. Seadusega muudetakse seega õigusnorme, mis reguleerivad France Télévisions’i avaliku teenuse osutamise ülesandeid ja konkreetsemalt 30. septembri 1986. aasta kommunikatsioonivabadust käsitlevat seadust nr 86-1067. Avaliku teenuse osutamise ülesanded on täpsustatud France Télévisions’i kohustuste kirjelduses ning eesmärke ja vahendeid käsitlevas kokkuleppes, mis on kinnitatud kommunikatsioonivabadust käsitleva seaduse rakendusaktidega. 5. märtsi 2009. aasta seadus nr 2009-258 sisaldab ka rahandusalaseid sätteid, millega muudetakse ühelt poolt maksuseadustikku ja teiselt poolt sätestatakse eelarveseaduse alusel France Télévisions’ile eelarvetoetuse eraldamise põhimõtted.

II.2.   Abisaaja France Télévisions tegevus ja rahastamine

| (9) | France Télévisions on aktsiaselts, mis on asutatud 30. septembri 1986. aasta kommunikatsioonivabadust käsitleva seaduse nr 86-1067 artikli 44-I alusel. Nimetatud seaduse muudetud redaktsiooniga asutatakse ühtne ettevõte France Télévisions, millega koondatakse varem erinevaid telekanaleid omanud eraldiseisvad juriidilised isikud. Loodud ettevõttes teostab majandus- ja finantskontrolli Prantsuse riik. Ettevõtte aktsiakapital koosneb nominaalaktsiatest, mis võivad kuuluda üksnes riigile. Ettevõtte nõukogusse kuulub peale esimehe neliteist liiget, kelle ametiaeg on viis aastat ning kellest kaks liiget nimetavad rahvusassamblee ja senati kultuurikomisjonid, viis liiget on riigi esindajad, viis liiget nimetab audiovisuaalvaldkonna ülemnõukogu (Conseil Supérieur de l’Audiovisuel) ja kaks liiget on töötajate esindajad. |
| --- | --- |

(9)

France Télévisions on aktsiaselts, mis on asutatud 30. septembri 1986. aasta kommunikatsioonivabadust käsitleva seaduse nr 86-1067 artikli 44-I alusel. Nimetatud seaduse muudetud redaktsiooniga asutatakse ühtne ettevõte France Télévisions, millega koondatakse varem erinevaid telekanaleid omanud eraldiseisvad juriidilised isikud. Loodud ettevõttes teostab majandus- ja finantskontrolli Prantsuse riik. Ettevõtte aktsiakapital koosneb nominaalaktsiatest, mis võivad kuuluda üksnes riigile. Ettevõtte nõukogusse kuulub peale esimehe neliteist liiget, kelle ametiaeg on viis aastat ning kellest kaks liiget nimetavad rahvusassamblee ja senati kultuurikomisjonid, viis liiget on riigi esindajad, viis liiget nimetab audiovisuaalvaldkonna ülemnõukogu (Conseil Supérieur de l’Audiovisuel) ja kaks liiget on töötajate esindajad.

| (10) | France Télévisions on juhtiv kontsern Prantsusmaa audiovisuaalsektoris. Ettevõttes töötab umbes 11 000 inimest ja talle kuuluvad telekanalid France 2, France 3, France 4, France 5 ja France Ô, mis levivad Prantsuse emamaa territooriumil, ning RFO, mis koondab riiklikke telekanaleid ja raadiojaamu, mis teevad ülekandeid ülemeredepartemangudes ja -territooriumidel. Kontserni kuulub ka reklaamimüügiosakond, kuigi kaalutakse selle kaotamist, ning mitmekesistamisega tegelevad ettevõtted. Teatavaid France Télévisions’i kanaleid levitatakse ka mitmes teises liikmesriigis, näiteks Belgias ja Luksemburgis. |
| --- | --- |

(10)

France Télévisions on juhtiv kontsern Prantsusmaa audiovisuaalsektoris. Ettevõttes töötab umbes 11 000 inimest ja talle kuuluvad telekanalid France 2, France 3, France 4, France 5 ja France Ô, mis levivad Prantsuse emamaa territooriumil, ning RFO, mis koondab riiklikke telekanaleid ja raadiojaamu, mis teevad ülekandeid ülemeredepartemangudes ja -territooriumidel. Kontserni kuulub ka reklaamimüügiosakond, kuigi kaalutakse selle kaotamist, ning mitmekesistamisega tegelevad ettevõtted. Teatavaid France Télévisions’i kanaleid levitatakse ka mitmes teises liikmesriigis, näiteks Belgias ja Luksemburgis.

| (11) | France Télévisions’i käive oli 2007. majandusaastal enne riikliku audiovisuaalsektori reformi väljakuulutamist 2 927 miljonit eurot, millest 64,2 % saadi litsentsitasudest, 28,1 % reklaamimüügist (reklaam ja sponsorlus) ning 7,7 % muudest tuludest. Aastatel 2003–2007 on käibe jaotus olnud suhteliselt stabiilne: reklaami- ja sponsorlustulude osakaal on jäänud 28 % ja 30 % vahele. Kogu kontsern on ajavahemikus 2003–2007 igal aastal jõudnud väikse puhaskasumini, mille kumulatiivne summa nimetatud ajavahemikus moodustas 99 miljonit eurot. |
| --- | --- |

(11)

France Télévisions’i käive oli 2007. majandusaastal enne riikliku audiovisuaalsektori reformi väljakuulutamist 2 927 miljonit eurot, millest 64,2 % saadi litsentsitasudest, 28,1 % reklaamimüügist (reklaam ja sponsorlus) ning 7,7 % muudest tuludest. Aastatel 2003–2007 on käibe jaotus olnud suhteliselt stabiilne: reklaami- ja sponsorlustulude osakaal on jäänud 28 % ja 30 % vahele. Kogu kontsern on ajavahemikus 2003–2007 igal aastal jõudnud väikse puhaskasumini, mille kumulatiivne summa nimetatud ajavahemikus moodustas 99 miljonit eurot.

| (12) | Selline trend muutus pärast riikliku audiovisuaalsektori reformi väljakuulutamist 2008. aasta jaanuaris, mil kaotati lõplikult reklaamimüügist saadavad tulud. France Télévisions’i kontserni majandustulemus oli 2008. aastal negatiivne ning ettevõtte puhaskahjum oli [50–100] (7) miljonit eurot (millest [50–100] miljonit eurot tekkis avaliku teenuse osutamisest), mis oli tingitud eelkõige märkimisväärsest reklaamitulude langusest, mida ei oleks saanud täielikult ära hoida ka komisjoni 16. juuli 2008. aasta otsusega lubatud erakorraline finantsabi summas 150 miljonit eurot. Pärast riikliku audiovisuaalsektori reformi jõustumist 2009. aastal aitas lõpuks komisjoni 1. septembri 2009. aasta otsusega lubatud ja eraldatud eelarvetoetus summas 415 miljonit eurot peaaegu hüvitada reklaamimüügist saadava tulu langust ning France Télévisions’i kontsern saavutas kergelt positiivse majandustulemuse ([10–20] miljonit eurot). Siiski jäi avaliku teenuse osutamine väiksesse kahjumisse summas [0–5] miljonit eurot, kusjuures positiivse tulemuse andsid kontserni äriettevõtted. |
| --- | --- |

(12)

Selline trend muutus pärast riikliku audiovisuaalsektori reformi väljakuulutamist 2008. aasta jaanuaris, mil kaotati lõplikult reklaamimüügist saadavad tulud. France Télévisions’i kontserni majandustulemus oli 2008. aastal negatiivne ning ettevõtte puhaskahjum oli [50–100] (7) miljonit eurot (millest [50–100] miljonit eurot tekkis avaliku teenuse osutamisest), mis oli tingitud eelkõige märkimisväärsest reklaamitulude langusest, mida ei oleks saanud täielikult ära hoida ka komisjoni 16. juuli 2008. aasta otsusega lubatud erakorraline finantsabi summas 150 miljonit eurot. Pärast riikliku audiovisuaalsektori reformi jõustumist 2009. aastal aitas lõpuks komisjoni 1. septembri 2009. aasta otsusega lubatud ja eraldatud eelarvetoetus summas 415 miljonit eurot peaaegu hüvitada reklaamimüügist saadava tulu langust ning France Télévisions’i kontsern saavutas kergelt positiivse majandustulemuse ([10–20] miljonit eurot). Siiski jäi avaliku teenuse osutamine väiksesse kahjumisse summas [0–5] miljonit eurot, kusjuures positiivse tulemuse andsid kontserni äriettevõtted.

| (13) | France Télévisions’i tegevus ja juhtimine aastatel 2004–2008 ja ettevõtte olukord riikliku audiovisuaalsektori reformi arvestades ajendasid Prantsuse kontrollikoda koostama suhteliselt kriitilist aruannet „France Télévisions ja uus riigitelevisioon”. Aruanne, millele viitavad oma märkustes teatavad kolmandad huvitatud isikud, võeti vastu ja avaldati 14. oktoobril 2009 pärast menetluse algatamise otsuse tegemist. Aruandes tuvastati tõsiseid puudujääke France Télévisions’i senises juhtimises ja tulemustes ning anti soovitusi, kuidas reformijärgses uues olukorras tulevikus edu saavutada. |
| --- | --- |

(13)

France Télévisions’i tegevus ja juhtimine aastatel 2004–2008 ja ettevõtte olukord riikliku audiovisuaalsektori reformi arvestades ajendasid Prantsuse kontrollikoda koostama suhteliselt kriitilist aruannet „France Télévisions ja uus riigitelevisioon”. Aruanne, millele viitavad oma märkustes teatavad kolmandad huvitatud isikud, võeti vastu ja avaldati 14. oktoobril 2009 pärast menetluse algatamise otsuse tegemist. Aruandes tuvastati tõsiseid puudujääke France Télévisions’i senises juhtimises ja tulemustes ning anti soovitusi, kuidas reformijärgses uues olukorras tulevikus edu saavutada.

II.3.   France Télévisions’i avaliku teenuse osutamise ülesanded

II.3.1.   Avalike teenuste osutamise määratlus seaduses

| (14) | 30. septembri 1986. aasta seaduse nr 86-1067 muudetud redaktsiooni artiklis 43–11 on sätestatud France Télévisions’i avaliku teenuse osutamise ülesanded, mille kohaselt täidavad riiklikud telekanalid „üldistes huvides avaliku teenuse osutamisega seotud ülesandeid. Nad pakuvad avalikkusele tervikuna programme ja teenuseid, millele on iseloomulik mitmekesisus ja paljusus, kõrge kvaliteet ja uuenduslikkus ning üksikisikute õiguste ja põhiseadusest tulenevate demokraatia põhimõtete austamine. Telekanalid edastavad erinevaid programme analoog- ja digitaalteleringhäälinguvõrgu teel teabe, kultuuri, teaduse, meelelahutuse ja spordi vallas. Kanalid edendavad demokraatlikku debatti, mõttevahetusi erinevate elanikerühmade vahel ning sotsiaalset kaasatust ja kodanikuaktiivsust. Nad viivad ellu algatusi sotsiaalse ühtekuuluvuse, kultuurilise mitmekesisuse ning diskrimineerimisvastase võitluse soodustamiseks ning koostavad oma programmid nii, et nendes kajastuks Prantsuse ühiskonna mitmekesisus. Nad tagavad prantsuse keele ja vajadusel piirkondlike keelte propageerimise ning väärtustavad Prantsusmaa kultuuri- ja keelepärandi mitmekesisust. Nad aitavad kaasa intellektuaalse ja kunstilise loomingu ning ühiskonna-, majandus-, sotsiaal-, teadus- ja tehnikaalaste teadmiste arendamisele ja levitamisele ning audiovisuaalvaldkonna ja meediaalase hariduse edendamisele. Nad soodustavad võõrkeelte õppimist. Nad osalevad keskkonna ja säästva arengu alase hariduse andmises. Nad tagavad vastavate seadmete abil enda levitatavate programmide kättesaadavuse kurtidele ja vaegkuuljatele. Nad kindlustavad teabe terviklikkuse, sõltumatuse ja paljususe ning mõtete ja arvamuste väljendamise vabaduse, järgides võrdse kohtlemise põhimõtet ja audiovisuaalvaldkonna ülemnõukogu soovitusi. Avaliku sektori audiovisuaalse kommunikatsiooniga tegelevad asutused aitavad oma ülesannete täitmisel kaasa audiovisuaalloomingu levitamisele väljapoole, prantsuse keelt kõnelevate rahvaste valgustamisele ning prantsuse kultuuri ja keele levitamisele maailmas. Nad arendavad uusi teenuseid, mis rikastavad või täiendavad nende programmide pakkumist ning võtavad kasutusele uusi audiovisuaalse kommunikatsiooni programmide ja teenuste tootmise ja levitamise tehnoloogiaid. Igal aastal esitatakse parlamendile aruanne, mille eesmärk on anda ülevaade käesoleva artikli rakendamise seisust”. |
| --- | --- |

(14)

30. septembri 1986. aasta seaduse nr 86-1067 muudetud redaktsiooni artiklis 43–11 on sätestatud France Télévisions’i avaliku teenuse osutamise ülesanded, mille kohaselt täidavad riiklikud telekanalid „üldistes huvides avaliku teenuse osutamisega seotud ülesandeid. Nad pakuvad avalikkusele tervikuna programme ja teenuseid, millele on iseloomulik mitmekesisus ja paljusus, kõrge kvaliteet ja uuenduslikkus ning üksikisikute õiguste ja põhiseadusest tulenevate demokraatia põhimõtete austamine. Telekanalid edastavad erinevaid programme analoog- ja digitaalteleringhäälinguvõrgu teel teabe, kultuuri, teaduse, meelelahutuse ja spordi vallas. Kanalid edendavad demokraatlikku debatti, mõttevahetusi erinevate elanikerühmade vahel ning sotsiaalset kaasatust ja kodanikuaktiivsust. Nad viivad ellu algatusi sotsiaalse ühtekuuluvuse, kultuurilise mitmekesisuse ning diskrimineerimisvastase võitluse soodustamiseks ning koostavad oma programmid nii, et nendes kajastuks Prantsuse ühiskonna mitmekesisus. Nad tagavad prantsuse keele ja vajadusel piirkondlike keelte propageerimise ning väärtustavad Prantsusmaa kultuuri- ja keelepärandi mitmekesisust. Nad aitavad kaasa intellektuaalse ja kunstilise loomingu ning ühiskonna-, majandus-, sotsiaal-, teadus- ja tehnikaalaste teadmiste arendamisele ja levitamisele ning audiovisuaalvaldkonna ja meediaalase hariduse edendamisele. Nad soodustavad võõrkeelte õppimist. Nad osalevad keskkonna ja säästva arengu alase hariduse andmises. Nad tagavad vastavate seadmete abil enda levitatavate programmide kättesaadavuse kurtidele ja vaegkuuljatele. Nad kindlustavad teabe terviklikkuse, sõltumatuse ja paljususe ning mõtete ja arvamuste väljendamise vabaduse, järgides võrdse kohtlemise põhimõtet ja audiovisuaalvaldkonna ülemnõukogu soovitusi. Avaliku sektori audiovisuaalse kommunikatsiooniga tegelevad asutused aitavad oma ülesannete täitmisel kaasa audiovisuaalloomingu levitamisele väljapoole, prantsuse keelt kõnelevate rahvaste valgustamisele ning prantsuse kultuuri ja keele levitamisele maailmas. Nad arendavad uusi teenuseid, mis rikastavad või täiendavad nende programmide pakkumist ning võtavad kasutusele uusi audiovisuaalse kommunikatsiooni programmide ja teenuste tootmise ja levitamise tehnoloogiaid. Igal aastal esitatakse parlamendile aruanne, mille eesmärk on anda ülevaade käesoleva artikli rakendamise seisust”.

II.3.2.   France Télévisions’i tegevusvaldkonda kuuluva avaliku teenuse osutamise kohustuste olemus

| (15) | France Télévisions’i ülesannete kohta on 30. septembri 1986. aasta seaduse nr 86-1067 artikli 44 lõikes I konkreetselt täpsustatud, et France Télévisions’i kohuseks on luua ja toota telesaateid ja pakkuda audiovisuaalse kommunikatsiooni teenuseid vastavalt avaliku teenuse osutamise ülesannetele, mis on määratletud artiklis 43-11 ning nimetatud seaduse artiklis 48 ettenähtud kohustuste kirjelduses. |
| --- | --- |

(15)

France Télévisions’i ülesannete kohta on 30. septembri 1986. aasta seaduse nr 86-1067 artikli 44 lõikes I konkreetselt täpsustatud, et France Télévisions’i kohuseks on luua ja toota telesaateid ja pakkuda audiovisuaalse kommunikatsiooni teenuseid vastavalt avaliku teenuse osutamise ülesannetele, mis on määratletud artiklis 43-11 ning nimetatud seaduse artiklis 48 ettenähtud kohustuste kirjelduses.

| (16) | 23. juuni 2009. aasta dekreediga nr 2009-796 on kinnitatud seni ainulaadne France Télévisions’i kohustuste kirjeldus. Selles on määratletud France Télévisions’i kanalite tegevusraamistik ning programmide levitamisega seotud kohustused, mis hõlmavad sageli tipptunnil edastatavaid igapäevaseid kultuurisaateid, muusika ja eelkõige klassikalise muusika saateid erinevate üle-euroopaliste või kohalike orkestrite esituses, teatrietendusi või populaarteaduslikke saateid (kohustuste kirjelduse artiklid 4–7). France Télévisions peab oma programmidesse kaasama ka Euroopa mõõtme, eelkõige läbi teiste liikmesriikide kommete ja kultuuritavade kohta reportaažide levitamise, ning edastama Prantsusmaal levinud peamistele usutavadele pühendatud religioosse sisuga saateid (kohustuste kirjelduse artiklid 14 ja 15). Selles on sätestatud ka kohustus pakkuda saateid kogu ühiskonda hõlmavale suurele ja tasakaalustatud vaatajaskonnale (artikkel 18). |
| --- | --- |

(16)

23. juuni 2009. aasta dekreediga nr 2009-796 on kinnitatud seni ainulaadne France Télévisions’i kohustuste kirjeldus. Selles on määratletud France Télévisions’i kanalite tegevusraamistik ning programmide levitamisega seotud kohustused, mis hõlmavad sageli tipptunnil edastatavaid igapäevaseid kultuurisaateid, muusika ja eelkõige klassikalise muusika saateid erinevate üle-euroopaliste või kohalike orkestrite esituses, teatrietendusi või populaarteaduslikke saateid (kohustuste kirjelduse artiklid 4–7). France Télévisions peab oma programmidesse kaasama ka Euroopa mõõtme, eelkõige läbi teiste liikmesriikide kommete ja kultuuritavade kohta reportaažide levitamise, ning edastama Prantsusmaal levinud peamistele usutavadele pühendatud religioosse sisuga saateid (kohustuste kirjelduse artiklid 14 ja 15). Selles on sätestatud ka kohustus pakkuda saateid kogu ühiskonda hõlmavale suurele ja tasakaalustatud vaatajaskonnale (artikkel 18).

| (17) | Lisaks sellele sõlmivad riik ja France Télévisions kolmeks kuni viieks aastaks eesmärke ja vahendeid käsitlevad mitmeaastased kokkulepped vastavalt kommunikatsioonivabadust käsitleva seaduse nr 86-1067 artiklile 53. Eesmärke ja vahendeid käsitlevates kokkulepetes on France Télévisions’i avaliku teenuse osutamise ülesandeid arvestades määratletud:






  — | ettevõtte peamised arengusuunad; |
| --- | --- | --- |

(17)

Lisaks sellele sõlmivad riik ja France Télévisions kolmeks kuni viieks aastaks eesmärke ja vahendeid käsitlevad mitmeaastased kokkulepped vastavalt kommunikatsioonivabadust käsitleva seaduse nr 86-1067 artiklile 53. Eesmärke ja vahendeid käsitlevates kokkulepetes on France Télévisions’i avaliku teenuse osutamise ülesandeid arvestades määratletud:

—

ettevõtte peamised arengusuunad;

| — | kohustused tagada programmide mitmekesisus ja uuenduslikkus; |
| --- | --- |

—

kohustused tagada programmide mitmekesisus ja uuenduslikkus;

| — | minimaalsed investeeringud, mis France Télévisions teeb Euroopa filmikunsti ja audiovisuaalsete teoste tootmisse ning Prantsuse originaalsaadete valmistamisse, väljendatuna nii protsendina ettevõtte tuludest kui ka absoluutväärtusena; |
| --- | --- |

—

minimaalsed investeeringud, mis France Télévisions teeb Euroopa filmikunsti ja audiovisuaalsete teoste tootmisse ning Prantsuse originaalsaadete valmistamisse, väljendatuna nii protsendina ettevõtte tuludest kui ka absoluutväärtusena;

| — | kohustused, mis võimaldavad tagada puuetega inimeste osaluse ja kodanikuaktiivsuse ning kõigi teleprogrammide kohandamise vastavalt kurtide või vaegkuuljate vajadustele; |
| --- | --- |

—

kohustused, mis võimaldavad tagada puuetega inimeste osaluse ja kodanikuaktiivsuse ning kõigi teleprogrammide kohandamise vastavalt kurtide või vaegkuuljate vajadustele;

| — | kohustused, mis võimaldavad tagada selliste teleprogrammide levitamise, mis vastavate tehniliste vahendite abil on kättesaadavad pimedatele või nägemispuudega inimestele; |
| --- | --- |

—

kohustused, mis võimaldavad tagada selliste teleprogrammide levitamise, mis vastavate tehniliste vahendite abil on kättesaadavad pimedatele või nägemispuudega inimestele;

| — | tegevuskulude eelarve iga aasta kohta ning kavandatavad kvantitatiivsed ja kvalitatiivsed tulemusmõõdikud; |
| --- | --- |

—

tegevuskulude eelarve iga aasta kohta ning kavandatavad kvantitatiivsed ja kvalitatiivsed tulemusmõõdikud;

| — | eeldatav riigieelarvest eraldatav summa, mis on eelkõige suunatud programmide arendamise rahastamiseks; |
| --- | --- |

—

eeldatav riigieelarvest eraldatav summa, mis on eelkõige suunatud programmide arendamise rahastamiseks;

| — | prognoositav summa, mis saadakse omatuludest, tuues eraldi välja reklaamimüügist ja sponsorlusest saadava tulu; |
| --- | --- |

—

prognoositav summa, mis saadakse omatuludest, tuues eraldi välja reklaamimüügist ja sponsorlusest saadava tulu;

| — | tasulistelt teenustelt saadav prognoositav tulu; |
| --- | --- |

—

tasulistelt teenustelt saadav prognoositav tulu;

| — | vajaduse korral finantstasakaalu taastamise väljavaated. |
| --- | --- |

—

vajaduse korral finantstasakaalu taastamise väljavaated.

| (18) | France Télévisions’i praegu kehtivad avaliku teenuse osutamise kohustused on sätestatud 24. aprillil 2007. aastal sõlmitud eesmärke ja vahendeid käsitlevas kokkuleppes aastateks 2007–2010 „France Télévisions – esimene tasuta kanalite pakett digiajastul”, millele on alla kirjutanud vastutavad ministrid ja France Télévisions’i esimees. Eesmärgi I.2 „Edendada avalikule teenusele omaseid väärtusi” all nähakse kokkuleppes ette kvalitatiivsete või kvantitatiivsete tulemusmõõdikute saavutamiseks vajalike konkreetse tegevuse eesmärgid järgmistes valdkondades:






  — | teha kultuuri demokratiseerimise eesmärgil kultuuriprogrammid kättesaadavaks laiemale vaatajaskonnale, näidates tipptunnil vähemalt ühte kultuuriprogrammi; |
| --- | --- | --- |

(18)

France Télévisions’i praegu kehtivad avaliku teenuse osutamise kohustused on sätestatud 24. aprillil 2007. aastal sõlmitud eesmärke ja vahendeid käsitlevas kokkuleppes aastateks 2007–2010 „France Télévisions – esimene tasuta kanalite pakett digiajastul”, millele on alla kirjutanud vastutavad ministrid ja France Télévisions’i esimees. Eesmärgi I.2 „Edendada avalikule teenusele omaseid väärtusi” all nähakse kokkuleppes ette kvalitatiivsete või kvantitatiivsete tulemusmõõdikute saavutamiseks vajalike konkreetse tegevuse eesmärgid järgmistes valdkondades:

—

teha kultuuri demokratiseerimise eesmärgil kultuuriprogrammid kättesaadavaks laiemale vaatajaskonnale, näidates tipptunnil vähemalt ühte kultuuriprogrammi;

| — | väljendada teabe edastamisel ja kodanike debattides pluralistlikke vaateid; |
| --- | --- |

—

väljendada teabe edastamisel ja kodanike debattides pluralistlikke vaateid;

| — | pakkuda suurt valikut spordialasid, pannes rõhku erakanalites vähem näidatavatele spordialadele; |
| --- | --- |

—

pakkuda suurt valikut spordialasid, pannes rõhku erakanalites vähem näidatavatele spordialadele;

| — | kajastada Prantsuse ühiskonna erinevate gruppide mitmekesisust ja suurendada nende nähtavust; |
| --- | --- |

—

kajastada Prantsuse ühiskonna erinevate gruppide mitmekesisust ja suurendada nende nähtavust;

| — | tugevdada Prantsuse ja Euroopa kultuurilise identiteedi kaitset, Euroopa Liidu toimimise ja selle panuse mõistmist ning võõrkeelte õppimist. |
| --- | --- |

—

tugevdada Prantsuse ja Euroopa kultuurilise identiteedi kaitset, Euroopa Liidu toimimise ja selle panuse mõistmist ning võõrkeelte õppimist.

| (19) | Kokkuleppes nähakse ette ka mitmeaastane rahastamine, mis sisaldab ka korrigeerimise sätet, mille kohaselt nõustuvad riik ja kontsern reklaamimüügist saadava tulu suurenedes kooskõlastama riigieelarveliste vahendite vajaduse, leppides kokku, et summad, mida riigieelarveliste vahendite vähendamise käigus ei vähendata, suunatakse eelkõige audiovisuaalse loomingu rahastamiseks. |
| --- | --- |

(19)

Kokkuleppes nähakse ette ka mitmeaastane rahastamine, mis sisaldab ka korrigeerimise sätet, mille kohaselt nõustuvad riik ja kontsern reklaamimüügist saadava tulu suurenedes kooskõlastama riigieelarveliste vahendite vajaduse, leppides kokku, et summad, mida riigieelarveliste vahendite vähendamise käigus ei vähendata, suunatakse eelkõige audiovisuaalse loomingu rahastamiseks.

| (20) | Pärast reformi lisati kehtivasse eesmärke ja vahendeid käsitlevasse kokkuleppesse täiendav klausel aastate 2009–2012 kohta. Nimetatud klausel, mille finantsaspekti on põhjalikumalt kirjeldatud allpool, rõhutab veelgi France Télévisions’i osutatava avaliku teenuse väärtusi ning selles on kinnitatud uued kvantitatiivsed tulemusmõõdikud, mis tuleb saavutada igal aastal põhjenduses 18 osutatud teatavates valdkondades. |
| --- | --- |

(20)

Pärast reformi lisati kehtivasse eesmärke ja vahendeid käsitlevasse kokkuleppesse täiendav klausel aastate 2009–2012 kohta. Nimetatud klausel, mille finantsaspekti on põhjalikumalt kirjeldatud allpool, rõhutab veelgi France Télévisions’i osutatava avaliku teenuse väärtusi ning selles on kinnitatud uued kvantitatiivsed tulemusmõõdikud, mis tuleb saavutada igal aastal põhjenduses 18 osutatud teatavates valdkondades.

II.3.3.   Uute, innovatiivsete audiovisuaalsete teenuste kasutuselevõtmine

| (21) | France Télévisions’i uues kohustuste kirjelduses on ette nähtud mitmete uuenduslike teenuste kasutuselevõtmine, mille eesmärk on mitmekesistada sisu pakkumist, näiteks pakkuda veebipõhiselt kommunikatsiooniteenuseid, audiovisuaalmeedia nõudeteenuseid või täiendavaid materjale, mis rikastavad programme. Eesmärke ja vahendeid käsitleva kokkuleppe lisaklauslis nähakse ka ette selliste uuenduslike teenuste kasutuselevõtmine nagu tasuta või tasuline nõudevideo, personaalne mobiilne televisioon, saadete levitamine internetis, mobiilirakendused, piirkondlikud või temaatilised veebitelevisioonid. |
| --- | --- |

(21)

France Télévisions’i uues kohustuste kirjelduses on ette nähtud mitmete uuenduslike teenuste kasutuselevõtmine, mille eesmärk on mitmekesistada sisu pakkumist, näiteks pakkuda veebipõhiselt kommunikatsiooniteenuseid, audiovisuaalmeedia nõudeteenuseid või täiendavaid materjale, mis rikastavad programme. Eesmärke ja vahendeid käsitleva kokkuleppe lisaklauslis nähakse ka ette selliste uuenduslike teenuste kasutuselevõtmine nagu tasuta või tasuline nõudevideo, personaalne mobiilne televisioon, saadete levitamine internetis, mobiilirakendused, piirkondlikud või temaatilised veebitelevisioonid.

II.3.4.   Avaliku teenuse kohustuste täitmise, sealhulgas uute teenuste käivitamise üle teostatav väline kontroll

| (22) | Kooskõlas 30. septembri 1986. aasta seaduse nr 86-1067 artikliga 53 peab France Télévisions’i nõukogu kiitma heaks ettevõtte eesmärke ja vahendeid käsitleva kokkuleppe projekti ja arutama selle iga-aastase täitmise võimalusi, kusjuures arutelu tulemused avalikustatakse. Enne kokkuleppe allakirjutamist saadetakse eesmärke ja vahendeid käsitlev kokkulepe ja selle lisaklauslid rahvusassamblee ja senati kultuuri- ja rahanduskomisjonidele ning audiovisuaalvaldkonna ülemnõukogule. Komisjonidel on kuus nädalat aega oma arvamuse esitamiseks. |
| --- | --- |

(22)

Kooskõlas 30. septembri 1986. aasta seaduse nr 86-1067 artikliga 53 peab France Télévisions’i nõukogu kiitma heaks ettevõtte eesmärke ja vahendeid käsitleva kokkuleppe projekti ja arutama selle iga-aastase täitmise võimalusi, kusjuures arutelu tulemused avalikustatakse. Enne kokkuleppe allakirjutamist saadetakse eesmärke ja vahendeid käsitlev kokkulepe ja selle lisaklauslid rahvusassamblee ja senati kultuuri- ja rahanduskomisjonidele ning audiovisuaalvaldkonna ülemnõukogule. Komisjonidel on kuus nädalat aega oma arvamuse esitamiseks.

| (23) | Lisaks sellele esitleb France Télévisions’i nõukogu esimees igal aastal rahvusassamblee ja senati kultuuri- ja rahanduskomisjonidele aruannet eesmärke ja vahendeid käsitleva kokkuleppe täitmise kohta. Rahvusassamblee ja senati pädevatele komisjonidele ettevõtte eesmärke ja vahendeid käsitleva kokkuleppe täitmise kohta aruande esitlemisel annab France Télévisions’i nõukogu esimees aru ka tegevustest ja töödest, mida on teostanud ettevõttes loodud televaatajatest koosnev programmide nõukoda, mille ülesandeks on avaldada arvamust ja anda soovitusi programmide kohta. |
| --- | --- |

(23)

Lisaks sellele esitleb France Télévisions’i nõukogu esimees igal aastal rahvusassamblee ja senati kultuuri- ja rahanduskomisjonidele aruannet eesmärke ja vahendeid käsitleva kokkuleppe täitmise kohta. Rahvusassamblee ja senati pädevatele komisjonidele ettevõtte eesmärke ja vahendeid käsitleva kokkuleppe täitmise kohta aruande esitlemisel annab France Télévisions’i nõukogu esimees aru ka tegevustest ja töödest, mida on teostanud ettevõttes loodud televaatajatest koosnev programmide nõukoda, mille ülesandeks on avaldada arvamust ja anda soovitusi programmide kohta.

| (24) | Dekreediga kinnitatud France Télévisions’i kohustuste kirjelduse projekt nägi ette ka avaliku arutelu läbiviimise ajavahemikul 10.–24. novembrini 2008, mille käigus esitasid oma seisukohad ligi viisteist asutust, kelle arvamuse põhjal tehti esialgsesse teksti muudatused. Avaliku arutelu järel esitas oma arvamuse audiovisuaalvaldkonna ülemnõukogu. 30. septembri 1986. aasta seaduse artiklis 48 on ette nähtud, et audiovisuaalvaldkonna ülemnõukogu on kohustatud esitama rahvusassamblee ja senati kultuurikomisjonidele igal aastal aruande kokkuleppe täitmise üle teostatud välise kontrolli kohta. Aruanne saadetakse ka kultuuri- ja kommunikatsiooniministeeriumisse. |
| --- | --- |

(24)

Dekreediga kinnitatud France Télévisions’i kohustuste kirjelduse projekt nägi ette ka avaliku arutelu läbiviimise ajavahemikul 10.–24. novembrini 2008, mille käigus esitasid oma seisukohad ligi viisteist asutust, kelle arvamuse põhjal tehti esialgsesse teksti muudatused. Avaliku arutelu järel esitas oma arvamuse audiovisuaalvaldkonna ülemnõukogu. 30. septembri 1986. aasta seaduse artiklis 48 on ette nähtud, et audiovisuaalvaldkonna ülemnõukogu on kohustatud esitama rahvusassamblee ja senati kultuurikomisjonidele igal aastal aruande kokkuleppe täitmise üle teostatud välise kontrolli kohta. Aruanne saadetakse ka kultuuri- ja kommunikatsiooniministeeriumisse.

| (25) | Parlamentaarsetel komisjonidel ja audiovisuaalvaldkonna ülemnõukogul on õigus kuulata ära kolmandate poolte arvamused. Tegelikult tehakse seda nendes kogudes regulaarselt ja huvitatud isikud saavad väljendada oma seisukohti riiklikku audiovisuaalvaldkonda puudutavates küsimustes. |
| --- | --- |

(25)

Parlamentaarsetel komisjonidel ja audiovisuaalvaldkonna ülemnõukogul on õigus kuulata ära kolmandate poolte arvamused. Tegelikult tehakse seda nendes kogudes regulaarselt ja huvitatud isikud saavad väljendada oma seisukohti riiklikku audiovisuaalvaldkonda puudutavates küsimustes.

II.4.   Rahaline hüvitis reklaami järk-järgulise vähendamise ja seejärel lõpliku kaotamise eest

| (26) | Et muuta avalik-õigusliku ringhäälingu programmide tootmine vabamaks ja vähem sõltuvaks ärilistest piirangutest, nähakse kommunikatsioonivabadust käsitleva 30. septembri 1986. aasta seaduse nr 86-1067 muudetud redaktsiooni artikli 53 lõikes VI ette reklaami järk-järguline vähendamine ja seejärel selle lõplik kaotamine: „Artikli 44 lõikes I nimetatud riigitelevisiooni programmid, mida edastatakse õhtul kella kaheksa ja hommikul kella kuue vahel, välja arvatud nende televisioonide piirkondlikud ja kohalikud programmid, ei või edastada reklaami, välja arvatud reklaam kaupade ja teenuste kohta nende üldnimetuse all. See säte kehtib ka programmide kohta, mida riigitelevisioon edastab hommikul kella kuue ja õhtul kella kaheksa vahel, alates samas lõikes I mainitud televisiooniteenuste maapealse analooglevi kaudu edastamise kaotamisest kogu emamaa territooriumil. Sätet ei kohaldata avalikkuse huvides tehtavate kampaaniate suhtes”. |
| --- | --- |

(26)

Et muuta avalik-õigusliku ringhäälingu programmide tootmine vabamaks ja vähem sõltuvaks ärilistest piirangutest, nähakse kommunikatsioonivabadust käsitleva 30. septembri 1986. aasta seaduse nr 86-1067 muudetud redaktsiooni artikli 53 lõikes VI ette reklaami järk-järguline vähendamine ja seejärel selle lõplik kaotamine: „Artikli 44 lõikes I nimetatud riigitelevisiooni programmid, mida edastatakse õhtul kella kaheksa ja hommikul kella kuue vahel, välja arvatud nende televisioonide piirkondlikud ja kohalikud programmid, ei või edastada reklaami, välja arvatud reklaam kaupade ja teenuste kohta nende üldnimetuse all. See säte kehtib ka programmide kohta, mida riigitelevisioon edastab hommikul kella kuue ja õhtul kella kaheksa vahel, alates samas lõikes I mainitud televisiooniteenuste maapealse analooglevi kaudu edastamise kaotamisest kogu emamaa territooriumil. Sätet ei kohaldata avalikkuse huvides tehtavate kampaaniate suhtes”.

| (27) | Maapealse analooglevi kaudu televisiooniteenuste edastamise kaotamine on kavandatud alles 30. novembriks 2011. Lisaks kaubamärgita kaupade või teenuste reklaami puudutavale erandile on ette nähtud erandid ka reklaami edastamiseks ülemeredepartemangude ja -territooriumidel ning Uus-Kaledoonias, kui seal puudub maapealse analooglevi kaudu kodeerimata kujul edastatav eratelevisioon. |
| --- | --- |

(27)

Maapealse analooglevi kaudu televisiooniteenuste edastamise kaotamine on kavandatud alles 30. novembriks 2011. Lisaks kaubamärgita kaupade või teenuste reklaami puudutavale erandile on ette nähtud erandid ka reklaami edastamiseks ülemeredepartemangude ja -territooriumidel ning Uus-Kaledoonias, kui seal puudub maapealse analooglevi kaudu kodeerimata kujul edastatav eratelevisioon.

| (28) | Vastavalt kommunikatsioonivabadust käsitleva 30. septembri 1986. aasta seaduse nr 86-1067 muudetud redaktsiooni artiklile 53 makstakse seaduse rakendamise tulemusel reklaami järk-järgulise vähendamise ja seejärel lõpliku kaotamise eest France Télévisions’ile riigipoolset rahalist hüvitist tingimustel, mis on määratletud igas eelarveseaduses. Selleks on Prantsuse riik loonud uue programmi nimetuse all „Riikliku audiovisuaalvaldkonna rahastamine”, mis kuulub riigi üldeelarves meedia kategooriasse. Lihtsalt teadmiseks tuleb lisada, et Prantsuse ametivõimude hinnangul peaks TV-litsentsi tasule lisanduv riigipoolne toetus olema 2010. aastal 460 miljonit eurot, 2011. aastal 500 miljonit eurot ja 2012. aastal 650 miljonit eurot. |
| --- | --- |

(28)

Vastavalt kommunikatsioonivabadust käsitleva 30. septembri 1986. aasta seaduse nr 86-1067 muudetud redaktsiooni artiklile 53 makstakse seaduse rakendamise tulemusel reklaami järk-järgulise vähendamise ja seejärel lõpliku kaotamise eest France Télévisions’ile riigipoolset rahalist hüvitist tingimustel, mis on määratletud igas eelarveseaduses. Selleks on Prantsuse riik loonud uue programmi nimetuse all „Riikliku audiovisuaalvaldkonna rahastamine”, mis kuulub riigi üldeelarves meedia kategooriasse. Lihtsalt teadmiseks tuleb lisada, et Prantsuse ametivõimude hinnangul peaks TV-litsentsi tasule lisanduv riigipoolne toetus olema 2010. aastal 460 miljonit eurot, 2011. aastal 500 miljonit eurot ja 2012. aastal 650 miljonit eurot.

| (29) | Prantsuse Vabariik teatab, et igal aastal määratakse riigieelarvest makstava toetuse suurus vastavalt France Télévisions’i avaliku teenuse osutamise ülesande täitmiseks vajalikele kuludele ja sellele lisandub TV-litsentsi tasu, millest on maha arvestatud saadud äritulud. Sellega seoses edastasid Prantsuse ametivõimud 2009.–2012. aasta äriplaani põhjal France Télévisions’i avaliku teenuse osutamisega seotud kulude ja tulude prognoosi, mille kokkuvõte on esitatud allpool.

  Tabel 1


  France Télévisions’i avaliku teenuse osutamisega seotud kulude ja tulude prognoos aastateks 2010–2012









  (miljonit eurot) |
| --- | --- |
| | 2010 | 2011 | 2012 |
| | Eelarve | Esialgne eelarve | Esialgne eelarve |
| A/Riigieelarvelised vahendid | [2 500–3 000] | [2 500–3 000] | [2 500–3 000] |
| B/Muud tulud (reklaam, sponsorlus jne) | [300–600] | [300–600] | [300–600] |
| C/Avaliku teenuse osutamisega seotud brutokulud | [3 500–3 000] | [3 500–3 000] | [3 500–3 000] |
| D/Avaliku teenuse osutamisega seotud netokulud (C + B) | [3 000–2 500] | [3 000–2 500] | [3 000–2 500] |
| Avaliku teenuse osutamisega seotud netokulud - riigieelarvelised vahendid (D + A) | [(–50)–50] | [(–50)–50] | [(–50)–50] |
| Allikas: Prantsusmaa märkused, 15. jaanuar 2010 |

(29)

Prantsuse Vabariik teatab, et igal aastal määratakse riigieelarvest makstava toetuse suurus vastavalt France Télévisions’i avaliku teenuse osutamise ülesande täitmiseks vajalikele kuludele ja sellele lisandub TV-litsentsi tasu, millest on maha arvestatud saadud äritulud. Sellega seoses edastasid Prantsuse ametivõimud 2009.–2012. aasta äriplaani põhjal France Télévisions’i avaliku teenuse osutamisega seotud kulude ja tulude prognoosi, mille kokkuvõte on esitatud allpool.

Tabel 1

France Télévisions’i avaliku teenuse osutamisega seotud kulude ja tulude prognoos aastateks 2010–2012

(miljonit eurot)

2010

2011

2012

Eelarve

Esialgne eelarve

Esialgne eelarve

A/Riigieelarvelised vahendid

[2 500–3 000]

[2 500–3 000]

[2 500–3 000]

B/Muud tulud (reklaam, sponsorlus jne)

[300–600]

[300–600]

[300–600]

C/Avaliku teenuse osutamisega seotud brutokulud

[3 500–3 000]

[3 500–3 000]

[3 500–3 000]

D/Avaliku teenuse osutamisega seotud netokulud (C + B)

[3 000–2 500]

[3 000–2 500]

[3 000–2 500]

Avaliku teenuse osutamisega seotud netokulud - riigieelarvelised vahendid (D + A)

[(–50)–50]

[(–50)–50]

[(–50)–50]

Allikas: Prantsusmaa märkused, 15. jaanuar 2010

| (30) | Esitatud tabel näitab eeldatavat puudujääki, mis tuleneb France Télévisions’i avaliku teenuse osutamisega seotud katmata netokuludest aastatel 2010 ja 2011. See puudujääk peaks osaliselt kaduma aastaks 2012, mil saavutatakse väike ülejääk eeldatavas summas [30–50] miljonit eurot, mis moodustab [0–5] % avaliku teenuse osutamisega seotud netokuludest. Aastaks 2012 prognoositav ülejääk, kui see reaalselt teostub, mis aga eeldab, et tulud ja kulud muutuvad täpselt vastavalt prognoositule, jääb väiksemaks kui aastateks 2010 ja 2011 prognoositav kogupuudujääk. Vastavalt kehtivale eesmärke ja vahendeid käsitlevale kokkuleppele tuleb ülejääk, mida ei vähendata riigieelarveliste vahendite vähendamise käigus, suunata eelkõige audiovisuaalse loomingu rahastamiseks. Sellise loomingu all mõeldakse eelkõige programmide tootmist ning seega ei saa võimalikku ülejääki kasutada äritegevuse rahastamiseks. |
| --- | --- |

(30)

Esitatud tabel näitab eeldatavat puudujääki, mis tuleneb France Télévisions’i avaliku teenuse osutamisega seotud katmata netokuludest aastatel 2010 ja 2011. See puudujääk peaks osaliselt kaduma aastaks 2012, mil saavutatakse väike ülejääk eeldatavas summas [30–50] miljonit eurot, mis moodustab [0–5] % avaliku teenuse osutamisega seotud netokuludest. Aastaks 2012 prognoositav ülejääk, kui see reaalselt teostub, mis aga eeldab, et tulud ja kulud muutuvad täpselt vastavalt prognoositule, jääb väiksemaks kui aastateks 2010 ja 2011 prognoositav kogupuudujääk. Vastavalt kehtivale eesmärke ja vahendeid käsitlevale kokkuleppele tuleb ülejääk, mida ei vähendata riigieelarveliste vahendite vähendamise käigus, suunata eelkõige audiovisuaalse loomingu rahastamiseks. Sellise loomingu all mõeldakse eelkõige programmide tootmist ning seega ei saa võimalikku ülejääki kasutada äritegevuse rahastamiseks.

| (31) | Tuleb märkida, et kehtiva eesmärke ja vahendeid käsitleva kokkuleppe lisaklausli V peatükis esitatud 2009.–2012. aasta äriplaan muudab 2007. aasta aprillis sõlmitud kokkuleppe finantsaspekti, võttes arvesse reformi tulemusel tekkinud uut olukorda ja selle rahanduslikke tagajärgi. Äriplaanis on ette nähtud avaliku teenuse osutamisega seotud kogukulude vähenemine aastatel 2010-2012, mis hõlmab tegevuskulude vähenemist algse kokkuleppega võrreldes, levikulude alanemist ja ühisettevõtte loomisest saadavat sünergiat, kusjuures kulud vähenevad vaatamata reformiga kaasnevate uute kululiikide tekkimisele. |
| --- | --- |

(31)

Tuleb märkida, et kehtiva eesmärke ja vahendeid käsitleva kokkuleppe lisaklausli V peatükis esitatud 2009.–2012. aasta äriplaan muudab 2007. aasta aprillis sõlmitud kokkuleppe finantsaspekti, võttes arvesse reformi tulemusel tekkinud uut olukorda ja selle rahanduslikke tagajärgi. Äriplaanis on ette nähtud avaliku teenuse osutamisega seotud kogukulude vähenemine aastatel 2010-2012, mis hõlmab tegevuskulude vähenemist algse kokkuleppega võrreldes, levikulude alanemist ja ühisettevõtte loomisest saadavat sünergiat, kusjuures kulud vähenevad vaatamata reformiga kaasnevate uute kululiikide tekkimisele.

| (32) | Tulu poolel ei suuda prognoositavad riigieelarvelised vahendid, mis küll kasvavad, täielikult katta aastate 2010–2012 kulusid ja nagu on näidatud tabelis 1, on need väiksemad kui avaliku teenuse osutamisega seotud brutokulud. Seega sõltub esitatud prognoosides finantstasakaalu saavutamine igal aastal teenitavast äritulust. Äriplaanis on märgitud ka, et nii ettevõtte kui ka riigi huvides on saavutada tasakaal prognoositust kiiremini, ning on täpsustatud vajadust teostada täpselt ja regulaarselt järelevalvet positiivseid või negatiivseid muutusi silmas pidades. |
| --- | --- |

(32)

Tulu poolel ei suuda prognoositavad riigieelarvelised vahendid, mis küll kasvavad, täielikult katta aastate 2010–2012 kulusid ja nagu on näidatud tabelis 1, on need väiksemad kui avaliku teenuse osutamisega seotud brutokulud. Seega sõltub esitatud prognoosides finantstasakaalu saavutamine igal aastal teenitavast äritulust. Äriplaanis on märgitud ka, et nii ettevõtte kui ka riigi huvides on saavutada tasakaal prognoositust kiiremini, ning on täpsustatud vajadust teostada täpselt ja regulaarselt järelevalvet positiivseid või negatiivseid muutusi silmas pidades.

II.5.   Riigieelarveliste vahendite ülemmäär

| (33) | Kommunikatsioonivabadust käsitleva seaduse nr 86-1067 muudetud redaktsiooni artiklis 44 on täpsustatud ka, et „Riikliku audiovisuaalsektori asutustele eraldatud riigieelarvelised vahendid, mis on ette nähtud neile asutustele pandud avaliku teenuse osutamise kohustuste täitmiseks, ei tohi ületada nende kohustuste täitmisega seotud kulude summat”. See säte tuleneb Prantsuse riigi võetud kohustustest viia seadusesse selgelt sisse põhimõte, mille kohaselt ei tohi avaliku teenuse osutamise eest maksta ülemäärast hüvitist. See põhimõte tuleneb menetlusest, mille tulemuseks oli komisjoni 20. aprilli 2005. aasta otsus litsentsitasu vahendite kasutamisega seotud abi kokkusobivuse kohta (8). |
| --- | --- |

(33)

Kommunikatsioonivabadust käsitleva seaduse nr 86-1067 muudetud redaktsiooni artiklis 44 on täpsustatud ka, et „Riikliku audiovisuaalsektori asutustele eraldatud riigieelarvelised vahendid, mis on ette nähtud neile asutustele pandud avaliku teenuse osutamise kohustuste täitmiseks, ei tohi ületada nende kohustuste täitmisega seotud kulude summat”. See säte tuleneb Prantsuse riigi võetud kohustustest viia seadusesse selgelt sisse põhimõte, mille kohaselt ei tohi avaliku teenuse osutamise eest maksta ülemäärast hüvitist. See põhimõte tuleneb menetlusest, mille tulemuseks oli komisjoni 20. aprilli 2005. aasta otsus litsentsitasu vahendite kasutamisega seotud abi kokkusobivuse kohta (8).

| (34) | Eespool nimetatud kohustuse täitmisega seoses on 15. mai 2007. aasta dekreedi nr 2007-958 (mis käsitleb finantssuhteid riigi ja audiovisuaalse kommunikatsiooni valdkonna avaliku sektori asutuste vahel) artiklis 2 sätestatud samas sõnastuses nagu 30. septembri 1989. aasta seaduse artiklis 53, et tuleb arvesse võtta „avaliku teenuse ülesandega seotud otseseid või kaudseid tulusid” ning on täpsustatud, et avaliku teenuse kohustuse täitmisega seotud kulud määratakse eraldi arvestuse põhjal. Dekreedi artiklis 3 on sätestatud, et France Télévisions ja selle tütarettevõtjad on kohustatud teostama oma äritegevust tavapäraseid turutingimusi arvestades ning laskma ettevõttevälisel asutusel koostada igal aastal selle kohustuse täitmise kohta aruande, mis saadetakse vastutavale ministrile, rahvusassambleele ja senatile. |
| --- | --- |

(34)

Eespool nimetatud kohustuse täitmisega seoses on 15. mai 2007. aasta dekreedi nr 2007-958 (mis käsitleb finantssuhteid riigi ja audiovisuaalse kommunikatsiooni valdkonna avaliku sektori asutuste vahel) artiklis 2 sätestatud samas sõnastuses nagu 30. septembri 1989. aasta seaduse artiklis 53, et tuleb arvesse võtta „avaliku teenuse ülesandega seotud otseseid või kaudseid tulusid” ning on täpsustatud, et avaliku teenuse kohustuse täitmisega seotud kulud määratakse eraldi arvestuse põhjal. Dekreedi artiklis 3 on sätestatud, et France Télévisions ja selle tütarettevõtjad on kohustatud teostama oma äritegevust tavapäraseid turutingimusi arvestades ning laskma ettevõttevälisel asutusel koostada igal aastal selle kohustuse täitmise kohta aruande, mis saadetakse vastutavale ministrile, rahvusassambleele ja senatile.

| (35) | Komisjonile esitati aruanded dekreedi artiklite 2 ja 3 täitmise kohta 2007. ja 2008. aastal (dekreedi artikli 3 alusel koostatud aruanded on auditeerinud 2007. aasta osas audiitorfirmad PriceWaterhouseCoopers ja KPMG ning 2008. aasta osas Cabinet Rise) ning artiklis 2 ettenähtud aruande projekt 2009. aasta kohta. Komisjon on need ka läbi vaadanud. |
| --- | --- |

(35)

Komisjonile esitati aruanded dekreedi artiklite 2 ja 3 täitmise kohta 2007. ja 2008. aastal (dekreedi artikli 3 alusel koostatud aruanded on auditeerinud 2007. aasta osas audiitorfirmad PriceWaterhouseCoopers ja KPMG ning 2008. aasta osas Cabinet Rise) ning artiklis 2 ettenähtud aruande projekt 2009. aasta kohta. Komisjon on need ka läbi vaadanud.

II.6.   Riikliku audiovisuaalsektori reformiga ettenähtud uued maksud

| (36) | 5. märtsi 2009. aasta seadusega nr 2009-258 muudeti ka maksuseadustikku ning kehtestati uued maksud reklaamile ja elektroonilisele sidele. |
| --- | --- |

(36)

5. märtsi 2009. aasta seadusega nr 2009-258 muudeti ka maksuseadustikku ning kehtestati uued maksud reklaamile ja elektroonilisele sidele.

II.6.1.   Reklaamimaks

| (37) | Üldise maksuseadustiku esimese raamatu esimese osa II jaotisse lisati VIIf peatükk, millega kehtestati maks kõigile Prantsusmaal asutatud televisiooniteenuse osutajatele. Maks arvutatakse kõigilt summadelt, välja arvatud käibemaks, mis reklaamikliendid on tasunud oma reklaami edastamise eest asjaomastele maksukohustuslastele või reklaami valmistajatele, kusjuures nendelt summadelt on maha arvatud summad, mille tasumisel on kohaldatud üldise maksuseadustiku artikliga 302a KC ette nähtud maksu, mida peavad maksma televisioonisaadete edastajad ja levitajad, kes levitavad riiklikult kinematograafiakeskuselt (Centre National de la Cinématographie) toetust saavaid audiovisuaalseid teoseid. Nende summade puhul kohaldatakse 4 % vähendust. Maksu arvutamisel kohaldatakse aastas tasutud käibemaksuta summade suhtes 3 % maksumäära ning see kehtib kõigi üle 11 miljoni euro maksvate televisiooniteenuste suhtes. |
| --- | --- |

(37)

Üldise maksuseadustiku esimese raamatu esimese osa II jaotisse lisati VIIf peatükk, millega kehtestati maks kõigile Prantsusmaal asutatud televisiooniteenuse osutajatele. Maks arvutatakse kõigilt summadelt, välja arvatud käibemaks, mis reklaamikliendid on tasunud oma reklaami edastamise eest asjaomastele maksukohustuslastele või reklaami valmistajatele, kusjuures nendelt summadelt on maha arvatud summad, mille tasumisel on kohaldatud üldise maksuseadustiku artikliga 302a KC ette nähtud maksu, mida peavad maksma televisioonisaadete edastajad ja levitajad, kes levitavad riiklikult kinematograafiakeskuselt (Centre National de la Cinématographie) toetust saavaid audiovisuaalseid teoseid. Nende summade puhul kohaldatakse 4 % vähendust. Maksu arvutamisel kohaldatakse aastas tasutud käibemaksuta summade suhtes 3 % maksumäära ning see kehtib kõigi üle 11 miljoni euro maksvate televisiooniteenuste suhtes.

| (38) | Televisiooniteenuste, välja arvatud maapealse analooglevi kaudu edastatavate televisiooniteenuste puhul on nimetatud maksu määraks kehtestatud 2009. aastal 1,5 %, 2010. aastal 2 % ja 2011. aastal 2,5 %. Üleminekuajal kuni aastani, mil emamaal lõpeb televisiooniteenuste maapealse analooglevi kaudu edastamine, on kõigi maksukohustuslaste suhtes kehtestatud maksu ülemmääraks 50 %, mis arvutatakse maksukohustuslase poolt kalendriaasta kohta deklareeritud maksubaasi kasvult 2008. aasta maksubaasiga võrreldes. Igal juhul ei tohi maks olla alla 1,5 % maksubaasist. Televisiooniteenuse osutajate puhul, kelle igapäevane vaatajaskond väljaspool Prantsuse emamaad moodustab üle 90 % nende kogu vaatajaskonnast, arvatakse aga maksubaasiks võetavast summast maha Euroopa või maailma turu jaoks mõeldud reklaami edastamise eest tasutud summad, mis korrutatakse väljaspool Prantsuse emamaad asuva vaatajaskonna osaga kogu aasta vaatajaskonna arvus. |
| --- | --- |

(38)

Televisiooniteenuste, välja arvatud maapealse analooglevi kaudu edastatavate televisiooniteenuste puhul on nimetatud maksu määraks kehtestatud 2009. aastal 1,5 %, 2010. aastal 2 % ja 2011. aastal 2,5 %. Üleminekuajal kuni aastani, mil emamaal lõpeb televisiooniteenuste maapealse analooglevi kaudu edastamine, on kõigi maksukohustuslaste suhtes kehtestatud maksu ülemmääraks 50 %, mis arvutatakse maksukohustuslase poolt kalendriaasta kohta deklareeritud maksubaasi kasvult 2008. aasta maksubaasiga võrreldes. Igal juhul ei tohi maks olla alla 1,5 % maksubaasist. Televisiooniteenuse osutajate puhul, kelle igapäevane vaatajaskond väljaspool Prantsuse emamaad moodustab üle 90 % nende kogu vaatajaskonnast, arvatakse aga maksubaasiks võetavast summast maha Euroopa või maailma turu jaoks mõeldud reklaami edastamise eest tasutud summad, mis korrutatakse väljaspool Prantsuse emamaad asuva vaatajaskonna osaga kogu aasta vaatajaskonna arvus.

II.6.2.   Elektroonilisele sidele kehtestatud maks

| (39) | Üldise maksuseadustiku esimese raamatu esimese osa II jaotisse lisati VIIg peatükk, millega kehtestati maks kõigile Prantsusmaal teenust osutavatele elektroonilise side operaatoritele, kes on esitanud eelnevalt deklaratsiooni elektroonilise side reguleerimise ametile. Maks arvutatakse kõigilt käibemaksuta abonent- ja muudelt summadelt, mida kasutajad on tasunud elektroonilise side operaatorite pakutava elektroonilise side eest, millest on maha arvatud maksu määramise aruandeaastal tehtud kulumieraldised seaduse jõustumisest alates operaatorite poolt soetatud materjalidelt ja seadmetelt, mida kasutatakse riigi territooriumil rajatud elektroonilise side infrastruktuuride ja võrkude tarbeks ning mille amortisatsiooniperiood on vähemalt kümme aastat. Maksu arvutamisel kohaldatakse 0,9 % maksumäära 5 miljonit eurot ületava maksubaasi suhtes. |
| --- | --- |

(39)

Üldise maksuseadustiku esimese raamatu esimese osa II jaotisse lisati VIIg peatükk, millega kehtestati maks kõigile Prantsusmaal teenust osutavatele elektroonilise side operaatoritele, kes on esitanud eelnevalt deklaratsiooni elektroonilise side reguleerimise ametile. Maks arvutatakse kõigilt käibemaksuta abonent- ja muudelt summadelt, mida kasutajad on tasunud elektroonilise side operaatorite pakutava elektroonilise side eest, millest on maha arvatud maksu määramise aruandeaastal tehtud kulumieraldised seaduse jõustumisest alates operaatorite poolt soetatud materjalidelt ja seadmetelt, mida kasutatakse riigi territooriumil rajatud elektroonilise side infrastruktuuride ja võrkude tarbeks ning mille amortisatsiooniperiood on vähemalt kümme aastat. Maksu arvutamisel kohaldatakse 0,9 % maksumäära 5 miljonit eurot ületava maksubaasi suhtes.

III.   MENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED

| (40) | Komisjon leidis oma ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses, et 2010. aastast alates kavandatav hüvitis võib kujutada endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses ning et tuleks uurida selle kokkusobivust siseturuga ELi toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 alusel, arvestades avalik-õigusliku ringhäälingu suhtes kehtestatud põhimõtteid ja rakenduseeskirju. |
| --- | --- |

(40)

Komisjon leidis oma ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses, et 2010. aastast alates kavandatav hüvitis võib kujutada endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses ning et tuleks uurida selle kokkusobivust siseturuga ELi toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 alusel, arvestades avalik-õigusliku ringhäälingu suhtes kehtestatud põhimõtteid ja rakenduseeskirju.

| (41) | Uurides avaliku teenuse olemasolu, mille ülesanded on selgelt määratletud ametlikus dokumendis ning esitatud asjaomastele kontrollorganitele kahtluste vältimiseks, leidis komisjon, nagu ka oma 2003. aasta detsembri, 2005. aasta aprilli, 2008. aasta juuli ja 2009. aasta septembri otsustes, et France Télévisions’i avaliku teenuse ülesanded on selgelt määratletud Prantsuse riigi poolt väljastatud või alla kirjutatud ametlikes dokumentides vastavalt korrale, mis näeb ette France Télévisions’i üle sõltumatu kontrolli teostamist. |
| --- | --- |

(41)

Uurides avaliku teenuse olemasolu, mille ülesanded on selgelt määratletud ametlikus dokumendis ning esitatud asjaomastele kontrollorganitele kahtluste vältimiseks, leidis komisjon, nagu ka oma 2003. aasta detsembri, 2005. aasta aprilli, 2008. aasta juuli ja 2009. aasta septembri otsustes, et France Télévisions’i avaliku teenuse ülesanded on selgelt määratletud Prantsuse riigi poolt väljastatud või alla kirjutatud ametlikes dokumentides vastavalt korrale, mis näeb ette France Télévisions’i üle sõltumatu kontrolli teostamist.

| (42) | Seevastu uurides rahalise hüvitise proportsionaalsust võrreldes avaliku teenuse osutamisega seotud netokulude suurusega, arvestades seejuures ka abi mõju, tekkis komisjonil kahtlus seoses kahe küsimusega, nimelt:






  — | ühelt poolt on oht, et avaliku teenuse osutamisega seotud netokulude eest võidakse maksta ülemäärast hüvitist 2012. aastal ning tõenäoliselt ka 2010. ja 2011. aastal, arvestades, et nende aastate kohta puudub komisjonil sama põhjalik teave, mis Prantsuse ametivõimud esitasid 2009. aasta kohta, ja |
| --- | --- | --- |

(42)

Seevastu uurides rahalise hüvitise proportsionaalsust võrreldes avaliku teenuse osutamisega seotud netokulude suurusega, arvestades seejuures ka abi mõju, tekkis komisjonil kahtlus seoses kahe küsimusega, nimelt:

—

ühelt poolt on oht, et avaliku teenuse osutamisega seotud netokulude eest võidakse maksta ülemäärast hüvitist 2012. aastal ning tõenäoliselt ka 2010. ja 2011. aastal, arvestades, et nende aastate kohta puudub komisjonil sama põhjalik teave, mis Prantsuse ametivõimud esitasid 2009. aasta kohta, ja

| — | teiselt poolt puudub selgus võimaliku püsiva seose olemasolu kohta reklaami- ja elektroonilise side maksudest saadava tulu ning France Télévisions’ile makstava abi vahel ja kui selline seos on olemas, siis millised on selle negatiivsed mõjud ning kokkusobivus aluslepinguga, arvestades eelkõige France Télévisions’i rahastamise reformiga tekkinud konkurentsiolukorda. |
| --- | --- |

—

teiselt poolt puudub selgus võimaliku püsiva seose olemasolu kohta reklaami- ja elektroonilise side maksudest saadava tulu ning France Télévisions’ile makstava abi vahel ja kui selline seos on olemas, siis millised on selle negatiivsed mõjud ning kokkusobivus aluslepinguga, arvestades eelkõige France Télévisions’i rahastamise reformiga tekkinud konkurentsiolukorda.

| (43) | Lisaks sellele juhtis komisjon Prantsuse ametivõimude tähelepanu 2. juulil 2009 vastu võetud komisjoni teatisele riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta avalik-õigusliku ringhäälingu suhtes (9) (edaspidi „ringhäälinguteatis”), mida kohaldatakse pärast teatise avaldamist teatatud abi suhtes, ning kutsus Prantsuse ametivõimusid võtma oma märkustes arvesse selle teatise läbivaadatud versiooni. |
| --- | --- |

(43)

Lisaks sellele juhtis komisjon Prantsuse ametivõimude tähelepanu 2. juulil 2009 vastu võetud komisjoni teatisele riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta avalik-õigusliku ringhäälingu suhtes (9) (edaspidi „ringhäälinguteatis”), mida kohaldatakse pärast teatise avaldamist teatatud abi suhtes, ning kutsus Prantsuse ametivõimusid võtma oma märkustes arvesse selle teatise läbivaadatud versiooni.

IV.   HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED

| (44) | Draamaautorite ja -heliloojate ühendus (Société des auteurs et compositeurs dramatiques – SACD) juhib oma 2. novembri 2009. aasta märkustes komisjoni tähelepanu sellele, kui olulised on kohustused, mis France Télévisions on võtnud audiovisuaalse kultuuripärandi loomisel. Seda tähtsust tugevdas 2008. aasta lõpus sõlmitud majandusharusisene kokkulepe, mis peaks edaspidi olema lisatud eesmärkide kokkuleppesse. Seega peab France Télévisions suunama 2010. aastal 19 % ettevõtte 2009. aasta maksustatavast käibest audiovisuaalse kultuuripärandi loomisse, mida tuleks suurendada 20 %-ni ehk 420 miljoni euroni 2012. aastaks. TF1 vastav osa on seevastu kuni 12,5 % ning M6 ja maapealse digitaallevi kanalitel on see alla 11 %. Kinoga seoses võetud kohustused kasvavad samuti üle 1,2 % aasta keskmisest määrast kuni 2012. aastani. Reklaami kaotamisega võib kaasneda mitteimporditud omasaadete valmistamise kulude kasv, mis räägib selgelt uuendusliku ja kvaliteetse avaliku teenuse kasuks. |
| --- | --- |

(44)

Draamaautorite ja -heliloojate ühendus (Société des auteurs et compositeurs dramatiques – SACD) juhib oma 2. novembri 2009. aasta märkustes komisjoni tähelepanu sellele, kui olulised on kohustused, mis France Télévisions on võtnud audiovisuaalse kultuuripärandi loomisel. Seda tähtsust tugevdas 2008. aasta lõpus sõlmitud majandusharusisene kokkulepe, mis peaks edaspidi olema lisatud eesmärkide kokkuleppesse. Seega peab France Télévisions suunama 2010. aastal 19 % ettevõtte 2009. aasta maksustatavast käibest audiovisuaalse kultuuripärandi loomisse, mida tuleks suurendada 20 %-ni ehk 420 miljoni euroni 2012. aastaks. TF1 vastav osa on seevastu kuni 12,5 % ning M6 ja maapealse digitaallevi kanalitel on see alla 11 %. Kinoga seoses võetud kohustused kasvavad samuti üle 1,2 % aasta keskmisest määrast kuni 2012. aastani. Reklaami kaotamisega võib kaasneda mitteimporditud omasaadete valmistamise kulude kasv, mis räägib selgelt uuendusliku ja kvaliteetse avaliku teenuse kasuks.

| (45) | Prantsusmaa Telekommunikatsiooni ja Elektroonilise Side Föderatsioon (Fédération Française des Télécommunications et des Communications Électroniques – FFTCE) leiab oma 30. oktoobri 2009. aasta märkustes, millega on ühinenud ka Iliad, kes ei ole FFTCE liige, et reklaami kaotamine ei mõjuta iseenesest France Télévisions’i avaliku teenuse ülesande täitmist. Niipea kui reklaam lakkab olemast selle ülesande täitmise lahutamatu osa, on igasugune toetus, mille eesmärk on üksnes saamata jäänud tulu hüvitamine, arvestamata ülesande täitmisega seotud reaalsust, oma olemuselt riigiabi, mis on vastuolus ELi toimimise lepingu artikli 106 lõikega 2 ja artikliga 107. Selline hüvitis peab katma avaliku teenusega seotud kulud, mille üle peab eraldi arvestust pidama. Seega on toetuse summa järgnevateks aastateks määratud tõenäoliselt saamata jäänud äritulude alusel, mis moonutab rikutud turutingimustes tõsiselt konkurentsi eraringhäälinguorganisatsioonidega. Kuigi France Télévisions’i reklaamimüügist saadav kogutulu ei oleks halvenenud turuolukorras mingil juhul ulatunud 500 miljoni euroni, kohustusid Prantsuse ametivõimud maksma 2009. aastal 450 miljonit eurot üksnes selleks, et hüvitada reklaami kaotamine pärast kella 20.00. Tulevikus ületaks toetusest saadav tulu selgelt reklaamimüügist saadavat tulu, mis oleks teenitud juhul, kui reformi poleks toimunud. |
| --- | --- |

(45)

Prantsusmaa Telekommunikatsiooni ja Elektroonilise Side Föderatsioon (Fédération Française des Télécommunications et des Communications Électroniques – FFTCE) leiab oma 30. oktoobri 2009. aasta märkustes, millega on ühinenud ka Iliad, kes ei ole FFTCE liige, et reklaami kaotamine ei mõjuta iseenesest France Télévisions’i avaliku teenuse ülesande täitmist. Niipea kui reklaam lakkab olemast selle ülesande täitmise lahutamatu osa, on igasugune toetus, mille eesmärk on üksnes saamata jäänud tulu hüvitamine, arvestamata ülesande täitmisega seotud reaalsust, oma olemuselt riigiabi, mis on vastuolus ELi toimimise lepingu artikli 106 lõikega 2 ja artikliga 107. Selline hüvitis peab katma avaliku teenusega seotud kulud, mille üle peab eraldi arvestust pidama. Seega on toetuse summa järgnevateks aastateks määratud tõenäoliselt saamata jäänud äritulude alusel, mis moonutab rikutud turutingimustes tõsiselt konkurentsi eraringhäälinguorganisatsioonidega. Kuigi France Télévisions’i reklaamimüügist saadav kogutulu ei oleks halvenenud turuolukorras mingil juhul ulatunud 500 miljoni euroni, kohustusid Prantsuse ametivõimud maksma 2009. aastal 450 miljonit eurot üksnes selleks, et hüvitada reklaami kaotamine pärast kella 20.00. Tulevikus ületaks toetusest saadav tulu selgelt reklaamimüügist saadavat tulu, mis oleks teenitud juhul, kui reformi poleks toimunud.

| (46) | Seoses üldist majandushuvi pakkuva teenuse ülesannetega märgib FFTCE, et kohustused, mis France Télévisions võttis Euroopa Ringhäälingute Liidu liikmena selle staatusest tulenevalt, on juba olemas ja kehtiksid ka ilma Prantsuse seaduses sätestatud kohustusteta. Seadusega kehtestatud üsna ebamäärased piirangud ei erine oluliselt Euroopa Ringhäälingute Liidu liikmestaatusest tulenevatest piirangutest, mis kehtivad ka TF1 ja Canal + kui liikmete suhtes, nii et seaduse alusel makstav toetus tuleb kvalifitseerida riigiabiks. |
| --- | --- |

(46)

Seoses üldist majandushuvi pakkuva teenuse ülesannetega märgib FFTCE, et kohustused, mis France Télévisions võttis Euroopa Ringhäälingute Liidu liikmena selle staatusest tulenevalt, on juba olemas ja kehtiksid ka ilma Prantsuse seaduses sätestatud kohustusteta. Seadusega kehtestatud üsna ebamäärased piirangud ei erine oluliselt Euroopa Ringhäälingute Liidu liikmestaatusest tulenevatest piirangutest, mis kehtivad ka TF1 ja Canal + kui liikmete suhtes, nii et seaduse alusel makstav toetus tuleb kvalifitseerida riigiabiks.

| (47) | FTTCE leiab lõpuks, et uut riikliku audiovisuaalsektori reformiga kehtestatud maksu, mida arvestatakse elektroonilise side operaatorite käibelt, kasutatakse France Télévisions’i rahastamiseks. Kuigi ametivõimud on kinnitanud sellise seose olemasolu, ei ole toetuse summa stabiilne maksubaasis ja maksumäärades esinevate erinevuste tõttu. Seega sellise maksu kehtestamisega rikutakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiivi 2002/20/EÜ (elektrooniliste sidevõrkude ja -teenustega seotud lubade andmise kohta) (10) artiklit 12, kuna liikmesriigid ei või maksustada operaatorite käivet muude maksudega kui selles sätestatud. |
| --- | --- |

(47)

FTTCE leiab lõpuks, et uut riikliku audiovisuaalsektori reformiga kehtestatud maksu, mida arvestatakse elektroonilise side operaatorite käibelt, kasutatakse France Télévisions’i rahastamiseks. Kuigi ametivõimud on kinnitanud sellise seose olemasolu, ei ole toetuse summa stabiilne maksubaasis ja maksumäärades esinevate erinevuste tõttu. Seega sellise maksu kehtestamisega rikutakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiivi 2002/20/EÜ (elektrooniliste sidevõrkude ja -teenustega seotud lubade andmise kohta) (10) artiklit 12, kuna liikmesriigid ei või maksustada operaatorite käivet muude maksudega kui selles sätestatud.

| (48) | Eravõrkude ühendus (Association des chaînes privées) leiab oma 2. novembri 2009. aasta märkustes, et France Télévisions’i nõrk juhtimine, mille kohta esitas mitmeid näiteid kontrollikoda, raskendab inflatsioonilist mõju, mida on täheldatud teleprogrammide tootmise ja teleülekandeõiguste soetamise turul. Analüütilise arvestussüsteemi puudumise tõttu tekitab suutmatus kulusid kontrollida ebakindlust seoses avaliku teenuse ülesannete täitmisega seotud kulude rahastamisvajaduste määramisega, millega kaasneb tõsine ülemäärase hüvitamise oht. Kui mitmed näitajad viitavad, et uut audiovisuaalsektori maksu kasutatakse France Télévisions’i rahastamiseks, siis ei ole maksu suunamisel riigieelarvesse mingit muud eesmärki kui vältida selle sattumist komisjoni kontrolli alla. See sunnib France Télévisions’i konkurente abi rahastama, moonutades konkurentsi nii, et erinevate kanalite programmide eristamine muutub veelgi raskemaks. |
| --- | --- |

(48)

Eravõrkude ühendus (Association des chaînes privées) leiab oma 2. novembri 2009. aasta märkustes, et France Télévisions’i nõrk juhtimine, mille kohta esitas mitmeid näiteid kontrollikoda, raskendab inflatsioonilist mõju, mida on täheldatud teleprogrammide tootmise ja teleülekandeõiguste soetamise turul. Analüütilise arvestussüsteemi puudumise tõttu tekitab suutmatus kulusid kontrollida ebakindlust seoses avaliku teenuse ülesannete täitmisega seotud kulude rahastamisvajaduste määramisega, millega kaasneb tõsine ülemäärase hüvitamise oht. Kui mitmed näitajad viitavad, et uut audiovisuaalsektori maksu kasutatakse France Télévisions’i rahastamiseks, siis ei ole maksu suunamisel riigieelarvesse mingit muud eesmärki kui vältida selle sattumist komisjoni kontrolli alla. See sunnib France Télévisions’i konkurente abi rahastama, moonutades konkurentsi nii, et erinevate kanalite programmide eristamine muutub veelgi raskemaks.

| (49) | Euroopa Ringhäälingute Liit (Union Européenne de Radiotélévision – UER) rõhutab oma 2. novembri 2009. aasta märkustes, et Prantsusmaa esitatud avalik-õigusliku ringhäälingu mitme aasta kulude ja tulude näol on tahes-tahtmata tegemist prognoosidega. Nendega tuleb tagada, et ettevõttel oleks olemas pikaajaline finantsvisioon, mis on vajalik sõltumatu teenuse järjepidevaks osutamiseks. Järelmeetmed peavad tagama prognooside ja tegelike tulemuste erinevuste korrigeerimise. Komisjon peab oma otsuses lähtuma eelarvestuse parameetritest ning nende järelmeetmete mehhanismidest, määramata tegeliku hüvitise summat vaid prognoositud kulude ja tulude põhjal. Vastasel juhul määraks ja kontrolliks komisjon abikava raames igal aastal makstavaid summasid abikava enda kontrollimise asemel. UER väljendab ka oma muret seoses sellega, et komisjon püüab teada saada sünergia ja tõhususe kasvu tulemusel saavutatud prognoositavat summat järgnevateks aastateks, kuna üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamise tõhususe kontrollimine ei kuulu Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 alusel komisjoni kontrolli alla. |
| --- | --- |

(49)

Euroopa Ringhäälingute Liit (Union Européenne de Radiotélévision – UER) rõhutab oma 2. novembri 2009. aasta märkustes, et Prantsusmaa esitatud avalik-õigusliku ringhäälingu mitme aasta kulude ja tulude näol on tahes-tahtmata tegemist prognoosidega. Nendega tuleb tagada, et ettevõttel oleks olemas pikaajaline finantsvisioon, mis on vajalik sõltumatu teenuse järjepidevaks osutamiseks. Järelmeetmed peavad tagama prognooside ja tegelike tulemuste erinevuste korrigeerimise. Komisjon peab oma otsuses lähtuma eelarvestuse parameetritest ning nende järelmeetmete mehhanismidest, määramata tegeliku hüvitise summat vaid prognoositud kulude ja tulude põhjal. Vastasel juhul määraks ja kontrolliks komisjon abikava raames igal aastal makstavaid summasid abikava enda kontrollimise asemel. UER väljendab ka oma muret seoses sellega, et komisjon püüab teada saada sünergia ja tõhususe kasvu tulemusel saavutatud prognoositavat summat järgnevateks aastateks, kuna üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamise tõhususe kontrollimine ei kuulu Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 alusel komisjoni kontrolli alla.

| (50) | Euroopa Kommertstelevisiooni Ühendus (Association des Télévisions Commerciales européennes – ACT) teatab oma 2. novembri 2009. aasta märkustes, et ta pooldab Prantsuse Vabariigi otsust vähendada oluliselt reklaami oma avalik-õiguslikus ringhäälingus. ACT märgib, et Altmarki kohtuotsuses (11) esitatud kaks tingimust ei ole käesoleval juhul täidetud, nii et kavandatav eelarvetoetus kujutab endast riigiabi. ACT leiab siiski, et kui konkurentide reklaamituludelt võetava maksu arvelt abi rahastamise süsteemi peetakse liidu õigusega kokkusobivaks, siis muutub turult lahkumisega seotud kasu väga väikseks ja selline süsteem võib teatavatel juhtudel tekitada rohkem konkurentsimoonutusi kui traditsioonilised paralleelselt nii riigi kui erasektori rahastamisel tuginevad süsteemid. |
| --- | --- |

(50)

Euroopa Kommertstelevisiooni Ühendus (Association des Télévisions Commerciales européennes – ACT) teatab oma 2. novembri 2009. aasta märkustes, et ta pooldab Prantsuse Vabariigi otsust vähendada oluliselt reklaami oma avalik-õiguslikus ringhäälingus. ACT märgib, et Altmarki kohtuotsuses (11) esitatud kaks tingimust ei ole käesoleval juhul täidetud, nii et kavandatav eelarvetoetus kujutab endast riigiabi. ACT leiab siiski, et kui konkurentide reklaamituludelt võetava maksu arvelt abi rahastamise süsteemi peetakse liidu õigusega kokkusobivaks, siis muutub turult lahkumisega seotud kasu väga väikseks ja selline süsteem võib teatavatel juhtudel tekitada rohkem konkurentsimoonutusi kui traditsioonilised paralleelselt nii riigi kui erasektori rahastamisel tuginevad süsteemid.

| (51) | ACT leiab, et France Télévisions’i avaliku teenuse osutamise kohustused ei ole alates 1994. aastast oluliselt muutunud ja on jäänud sarnasteks eraringhäälinguorganisatsioonide kohustustega. Lisaks sellele on hinnang reklaamitulude kaotuse eest makstava hüvitise vajaduse kohta aastani 2012 ebamäärane ja selles ei võeta arvesse sellest tulenevat investeerimiskulude vähenemist ega võimalikku kulude alanemist seoses reklaamiklientide nõudmiste vähenemisega programmide koostamisel ega ka sünergiast saadavat loodetud kasu. Riigieelarveliste ja äritulude ning eesmärke ja vahendeid käsitlevas kokkuleppes ettenähtud kulude korrigeerimise mehhanismi tuleks kontrollida, võttes eelkõige arvesse äritulude muutlikkust, ilma milleta puudub komisjonil usaldusväärne teave, mille alusel määrata osutatud teenusega seotud tegelikke kulusid ning ülemäärase hüvitise olemasolu. Sellist kontrolli tuleks teha, kuigi ettevõttel puudub analüütiline arvestus, nagu kontrollikoda on märkinud. |
| --- | --- |

(51)

ACT leiab, et France Télévisions’i avaliku teenuse osutamise kohustused ei ole alates 1994. aastast oluliselt muutunud ja on jäänud sarnasteks eraringhäälinguorganisatsioonide kohustustega. Lisaks sellele on hinnang reklaamitulude kaotuse eest makstava hüvitise vajaduse kohta aastani 2012 ebamäärane ja selles ei võeta arvesse sellest tulenevat investeerimiskulude vähenemist ega võimalikku kulude alanemist seoses reklaamiklientide nõudmiste vähenemisega programmide koostamisel ega ka sünergiast saadavat loodetud kasu. Riigieelarveliste ja äritulude ning eesmärke ja vahendeid käsitlevas kokkuleppes ettenähtud kulude korrigeerimise mehhanismi tuleks kontrollida, võttes eelkõige arvesse äritulude muutlikkust, ilma milleta puudub komisjonil usaldusväärne teave, mille alusel määrata osutatud teenusega seotud tegelikke kulusid ning ülemäärase hüvitise olemasolu. Sellist kontrolli tuleks teha, kuigi ettevõttel puudub analüütiline arvestus, nagu kontrollikoda on märkinud.

| (52) | Lõpuks leiab ACT, et abi rahastatakse tegelikult reformiga kehtestatud uutest maksudest ja mis puutub audiovisuaalse reklaami maksu, siis sellega võetakse Prantsusmaal kasutusele avaliku teenuse konkurentide poolt rahastamise mudel, millest on mujal loobutud. Seega säilitatakse abikavaga France Télévisions’i vahendid, samas kui on üha selgem, et reklaamiklientide kogunõudlus ei siirdu konkureerivatesse kanalitesse. Lisaks sellele suurendab selline mehhanism tõkkeid Prantsuse turule sisenemiseks. |
| --- | --- |

(52)

Lõpuks leiab ACT, et abi rahastatakse tegelikult reformiga kehtestatud uutest maksudest ja mis puutub audiovisuaalse reklaami maksu, siis sellega võetakse Prantsusmaal kasutusele avaliku teenuse konkurentide poolt rahastamise mudel, millest on mujal loobutud. Seega säilitatakse abikavaga France Télévisions’i vahendid, samas kui on üha selgem, et reklaamiklientide kogunõudlus ei siirdu konkureerivatesse kanalitesse. Lisaks sellele suurendab selline mehhanism tõkkeid Prantsuse turule sisenemiseks.

| (53) | France Télévisions leiab oma 2. novembri 2009. aasta märkustes, et teatatud mehhanism ei anna talle mingit majanduslikku eelist oma konkurentide ees, kuna kui ettevõttele hüvitatakse äritulude kaotus, siis on selle põhjuseks talle pandud riigipoolne piirang, mida ükski eraettevõte ei pea täitma, nimelt reklaami käsitlev otsus. Kui reklaami käsitlev otsus jõustub, kaob igasugune konkurentsi moonutamine turul, samal ajal kui otsuse surve konkurentidele sponsorlusega seoses on selle piiratust arvestades olematu. Mis puutub teleülekandeõiguste ehk nn preemiate ostmisse, ei olnud France Télévisions’il olukorras, kus TF1 näitas 96 saadet sajast vaadatuimast saatest ja 18 saadet 20 vaadatuimast saatest 2008. aastal, ühtegi ainuõiguslikku lepingut Ameerika Ühendriikide suurtootjatega. Lisaks sellele peab ettevõte investeerima audiovisuaalsesse loomingusse, millele kehtestatud kvaliteedinõuded on võrreldamatud erakanalite vaadatavuse eesmärkidega. Programmide müügi osas on ettevõtte hinnangul tal turul vaid väheoluline osa. |
| --- | --- |

(53)

France Télévisions leiab oma 2. novembri 2009. aasta märkustes, et teatatud mehhanism ei anna talle mingit majanduslikku eelist oma konkurentide ees, kuna kui ettevõttele hüvitatakse äritulude kaotus, siis on selle põhjuseks talle pandud riigipoolne piirang, mida ükski eraettevõte ei pea täitma, nimelt reklaami käsitlev otsus. Kui reklaami käsitlev otsus jõustub, kaob igasugune konkurentsi moonutamine turul, samal ajal kui otsuse surve konkurentidele sponsorlusega seoses on selle piiratust arvestades olematu. Mis puutub teleülekandeõiguste ehk nn preemiate ostmisse, ei olnud France Télévisions’il olukorras, kus TF1 näitas 96 saadet sajast vaadatuimast saatest ja 18 saadet 20 vaadatuimast saatest 2008. aastal, ühtegi ainuõiguslikku lepingut Ameerika Ühendriikide suurtootjatega. Lisaks sellele peab ettevõte investeerima audiovisuaalsesse loomingusse, millele kehtestatud kvaliteedinõuded on võrreldamatud erakanalite vaadatavuse eesmärkidega. Programmide müügi osas on ettevõtte hinnangul tal turul vaid väheoluline osa.

| (54) | France Télévisions leiab lisaks, et kuna talle eraldatav summa sõltub igal aastal eelkõige, täpselt ja objektiivselt tema ülesannete täitmisega seotud kuludest, mida korrigeeritakse tagantjärele erinevuste korral tegelike kuludega võrreldes, siis vastab teatatud mehhanism Altmarki kohtuotsuses esitatud teisele tingimusele. Nimetatud kohtuotsuses nõutud neljas tingimus on samuti täidetud, kuna seoses õiguslike ja põhikirjaliste ümberkorraldustega tekkis sünergia, mida varem ei olnud võimalik kasutada, kusjuures see tingimus ei nõua, et teenust peaks osutama võimalikult madalate kuludega, vaid kulud peavad vastama keskmise hästi juhitud ettevõtte kulude tasemele. |
| --- | --- |

(54)

France Télévisions leiab lisaks, et kuna talle eraldatav summa sõltub igal aastal eelkõige, täpselt ja objektiivselt tema ülesannete täitmisega seotud kuludest, mida korrigeeritakse tagantjärele erinevuste korral tegelike kuludega võrreldes, siis vastab teatatud mehhanism Altmarki kohtuotsuses esitatud teisele tingimusele. Nimetatud kohtuotsuses nõutud neljas tingimus on samuti täidetud, kuna seoses õiguslike ja põhikirjaliste ümberkorraldustega tekkis sünergia, mida varem ei olnud võimalik kasutada, kusjuures see tingimus ei nõua, et teenust peaks osutama võimalikult madalate kuludega, vaid kulud peavad vastama keskmise hästi juhitud ettevõtte kulude tasemele.

| (55) | Teatatud mitmeaastase mehhanismi kokkusobivuse kohta siseturuga leiab France Télévisions, et avaliku teenuse osutamisega seotud netokulusid ei ole võimalik piisavalt kindlalt prognoosida, et komisjon saaks teostada eelnevat kontrolli ülemäärase hüvitamise puudumise kohta. Kui aastate 2010–2012 kohta esitatud esialgsed hinnangud ei välista võimalust saada mõistlikku kasu või moodustada reserv kuni 10 % ulatuses avaliku teenuse osutamisega seotud aastastest kuludest, siis võimaldavad järelkontrolli käsitlevad õigusnormid tagada igal juhul rahastamise proportsionaalsuse. Seevastu France Télévisions’i saadete valmistamise kulude muutumine olenevalt nende valitud edastusviisile on ettevõtte hinnangul piiratud üksnes tema kohustusega täita seadusega kehtestatud avaliku teenuse osutamise kohustusi, arvestades Prantsuse Vabariigi vabadust määrata selle sisu. Lisaks sellele tulenevad need kohustused ka vaatajaskonna nõudmistest, mida reklaami käsitlev otsus ei vähenda. Vastupidi, sisse tuleb osta veelgi rohkem saateid. |
| --- | --- |

(55)

Teatatud mitmeaastase mehhanismi kokkusobivuse kohta siseturuga leiab France Télévisions, et avaliku teenuse osutamisega seotud netokulusid ei ole võimalik piisavalt kindlalt prognoosida, et komisjon saaks teostada eelnevat kontrolli ülemäärase hüvitamise puudumise kohta. Kui aastate 2010–2012 kohta esitatud esialgsed hinnangud ei välista võimalust saada mõistlikku kasu või moodustada reserv kuni 10 % ulatuses avaliku teenuse osutamisega seotud aastastest kuludest, siis võimaldavad järelkontrolli käsitlevad õigusnormid tagada igal juhul rahastamise proportsionaalsuse. Seevastu France Télévisions’i saadete valmistamise kulude muutumine olenevalt nende valitud edastusviisile on ettevõtte hinnangul piiratud üksnes tema kohustusega täita seadusega kehtestatud avaliku teenuse osutamise kohustusi, arvestades Prantsuse Vabariigi vabadust määrata selle sisu. Lisaks sellele tulenevad need kohustused ka vaatajaskonna nõudmistest, mida reklaami käsitlev otsus ei vähenda. Vastupidi, sisse tuleb osta veelgi rohkem saateid.

| (56) | Métropole Télévisions (M6) leiab oma 2. novembri 2009. aasta märkustes, et kavandatav rahastamismeede kujutab endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 tähenduses, eelkõige kuna Altmarki kohtuotsuses esitatud teine ja neljas tingimus ei ole täidetud. Nimelt ei saa väita, et hüvitis, mille aluseks on kaotatavate äritulude eeldatav, kuid tegelikkuses muutuv summa, põhineb objektiivsetel ja läbipaistvatel avaliku teenuse osutamisega seotud kulude arvutuspõhimõtetel. Lisaks sellele ei ole arvutuste aluseks võetud sektori keskmise hästi juhitud ettevõtte kulud, vaid France Télévisions’i kulud, mille kohta viitavad mitmed märgid, et ettevõtet ei juhita tõhusalt, mis aga suurendab ühiskonna poolt toetatava avaliku teenuse osutamisega seotud kulusid. |
| --- | --- |

(56)

Métropole Télévisions (M6) leiab oma 2. novembri 2009. aasta märkustes, et kavandatav rahastamismeede kujutab endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 tähenduses, eelkõige kuna Altmarki kohtuotsuses esitatud teine ja neljas tingimus ei ole täidetud. Nimelt ei saa väita, et hüvitis, mille aluseks on kaotatavate äritulude eeldatav, kuid tegelikkuses muutuv summa, põhineb objektiivsetel ja läbipaistvatel avaliku teenuse osutamisega seotud kulude arvutuspõhimõtetel. Lisaks sellele ei ole arvutuste aluseks võetud sektori keskmise hästi juhitud ettevõtte kulud, vaid France Télévisions’i kulud, mille kohta viitavad mitmed märgid, et ettevõtet ei juhita tõhusalt, mis aga suurendab ühiskonna poolt toetatava avaliku teenuse osutamisega seotud kulusid.

| (57) | Meetme kokkusobivuse kohta siseturuga leiab M6, et kavandatav rahastamismeede on ebaseaduslik, kuna ta tekitab struktuurselt avaliku teenuse osutamisega seotud kulude ülemäärase hüvitamise. Komisjoni 16. novembri 2006. aasta direktiiv 2006/111/EÜ liikmesriikide ja riigi osalusega äriühingute vaheliste finantssuhete läbipaistvuse ning teatavate ettevõtjate finantsläbipaistvuse kohta (12) kohustab Prantsusmaad arvutama üldist huvi pakkuva teenuse kulusid ja tulusid analüütilise arvestussüsteemi ühtsete põhimõtete alusel. Kuid nagu rõhutab kontrollikoda, puuduvad France Télévisions’il sellised arvestusmeetodid. Seega ei saa ühtki objektiivset näitajat kasutada hüvitise summa arvutamiseks. Ülemäärane hüvitamine on vältimatu, kuna toetust arvutatakse äritulude põhjal, mis ei ole seotud avaliku teenuse osutamise ülesandega ning mida ei saa arvestada nende kulude hulka. Saamata jäänud tulude ebamäärane prognoos ja kulude analüüsi puudumine tekitab paratamatult ülemäärase hüvitamise. |
| --- | --- |

(57)

Meetme kokkusobivuse kohta siseturuga leiab M6, et kavandatav rahastamismeede on ebaseaduslik, kuna ta tekitab struktuurselt avaliku teenuse osutamisega seotud kulude ülemäärase hüvitamise. Komisjoni 16. novembri 2006. aasta direktiiv 2006/111/EÜ liikmesriikide ja riigi osalusega äriühingute vaheliste finantssuhete läbipaistvuse ning teatavate ettevõtjate finantsläbipaistvuse kohta (12) kohustab Prantsusmaad arvutama üldist huvi pakkuva teenuse kulusid ja tulusid analüütilise arvestussüsteemi ühtsete põhimõtete alusel. Kuid nagu rõhutab kontrollikoda, puuduvad France Télévisions’il sellised arvestusmeetodid. Seega ei saa ühtki objektiivset näitajat kasutada hüvitise summa arvutamiseks. Ülemäärane hüvitamine on vältimatu, kuna toetust arvutatakse äritulude põhjal, mis ei ole seotud avaliku teenuse osutamise ülesandega ning mida ei saa arvestada nende kulude hulka. Saamata jäänud tulude ebamäärane prognoos ja kulude analüüsi puudumine tekitab paratamatult ülemäärase hüvitamise.

| (58) | Finantsmehhanismi uute maksude lisamine suurendab abi negatiivset mõju teleülekandeõiguste turule, kuna France Télévisions’i nõrk juhtimine, mida hüvitatakse riigiabiga, suurendab konkurentide kulusid. Samuti on mõju negatiivne reklaamitegevusele, kus France Télévisions kaldub pigem sponsorluse poole, ilma et M6, arvestades viimase erinevat vaatajaskonda, saaks kasu France Télévisions’ist vabanevast turust. Sellises olukorras võiks vaid tagantjärele rahastamine olla põhjendatud. Mehhanism on seega struktuurselt ebaseaduslik, kui ei rakendata sõltumatu järelkontrolli mehhanisme, mis aitaks tõhusalt vältida ülemäärast hüvitamist tegelike näitajate alusel ning mida M6 arvates Prantsusmaal tõhusalt ei rakendata. |
| --- | --- |

(58)

Finantsmehhanismi uute maksude lisamine suurendab abi negatiivset mõju teleülekandeõiguste turule, kuna France Télévisions’i nõrk juhtimine, mida hüvitatakse riigiabiga, suurendab konkurentide kulusid. Samuti on mõju negatiivne reklaamitegevusele, kus France Télévisions kaldub pigem sponsorluse poole, ilma et M6, arvestades viimase erinevat vaatajaskonda, saaks kasu France Télévisions’ist vabanevast turust. Sellises olukorras võiks vaid tagantjärele rahastamine olla põhjendatud. Mehhanism on seega struktuurselt ebaseaduslik, kui ei rakendata sõltumatu järelkontrolli mehhanisme, mis aitaks tõhusalt vältida ülemäärast hüvitamist tegelike näitajate alusel ning mida M6 arvates Prantsusmaal tõhusalt ei rakendata.

| (59) | Télévision Française 1 (TF 1) vaatleb oma 2. novembri 2009. aasta märkustes France Télévisions’i rahastamise reformi struktuursete muudatuste taustal, mis mõjutavad reklaamiturgu, kus interneti osakaal kasvab jõudsalt. Televisioon moodustab vaid umbes 11 % 33 miljardi euro suurustest reklaamiklientide kommunikatsioonikuludest 2008. aastal. Ajavahemikus jaanuarist kuni septembrini kasvas 2009. aastal maapealse digitaallevi kanalite reklaamimüügi käive 60 % võrreldes kolme analooglevi erakanali 8 % langusega. Aastal 2008 moodustasid TF1 tasutud maksud 60 % ettevõtte tuludest. Seega vähendavad mitmeaastaste õiguste omandamise kokkulepped, hindade tõus ja kulude, sealhulgas programmide valmistamise kulude jäikus, mida mõjutab kohustus, mille kohaselt 30 % toodetavatest ja levitatavatest saadetest peavad olema Prantsuse ja Euroopa teosed, TF1 arvates tema manööverdamisruumi. Samas suurendab uus, ettevõtte suhtes kohaldatav audiovisuaalvaldkonna maks konkurentsi moonutamist turul. |
| --- | --- |

(59)

Télévision Française 1 (TF 1) vaatleb oma 2. novembri 2009. aasta märkustes France Télévisions’i rahastamise reformi struktuursete muudatuste taustal, mis mõjutavad reklaamiturgu, kus interneti osakaal kasvab jõudsalt. Televisioon moodustab vaid umbes 11 % 33 miljardi euro suurustest reklaamiklientide kommunikatsioonikuludest 2008. aastal. Ajavahemikus jaanuarist kuni septembrini kasvas 2009. aastal maapealse digitaallevi kanalite reklaamimüügi käive 60 % võrreldes kolme analooglevi erakanali 8 % langusega. Aastal 2008 moodustasid TF1 tasutud maksud 60 % ettevõtte tuludest. Seega vähendavad mitmeaastaste õiguste omandamise kokkulepped, hindade tõus ja kulude, sealhulgas programmide valmistamise kulude jäikus, mida mõjutab kohustus, mille kohaselt 30 % toodetavatest ja levitatavatest saadetest peavad olema Prantsuse ja Euroopa teosed, TF1 arvates tema manööverdamisruumi. Samas suurendab uus, ettevõtte suhtes kohaldatav audiovisuaalvaldkonna maks konkurentsi moonutamist turul.

| (60) | Reklaamiklientide nõudluse võimalik kaldumine TF1 poole on audiovisuaalse reklaami maksustamise väljakuulutatud eesmärk. Lisaks sellele, et 350 miljoni euro suuruse käibe eeldatavat üleminekut kolmele analoogkanalile 2009. aastal ei toimunud, teatavad need kanalid 450 miljoni euro suurusest langusest prognoosidega võrreldes. Lisaks sellele on selline käibe liikumine nagunii piiratud Euroopa Liidu õiguse ülevõtmisest tulenevate sätetega, millega on reklaamiaeg piiratud kuni kaheteistkümne minutiga ühe eetritunni kohta, tingimusel et igapäevane keskmine ei ületa kuut minutit tunnis. |
| --- | --- |

(60)

Reklaamiklientide nõudluse võimalik kaldumine TF1 poole on audiovisuaalse reklaami maksustamise väljakuulutatud eesmärk. Lisaks sellele, et 350 miljoni euro suuruse käibe eeldatavat üleminekut kolmele analoogkanalile 2009. aastal ei toimunud, teatavad need kanalid 450 miljoni euro suurusest langusest prognoosidega võrreldes. Lisaks sellele on selline käibe liikumine nagunii piiratud Euroopa Liidu õiguse ülevõtmisest tulenevate sätetega, millega on reklaamiaeg piiratud kuni kaheteistkümne minutiga ühe eetritunni kohta, tingimusel et igapäevane keskmine ei ületa kuut minutit tunnis.

| (61) | TF1 leiab, et maks kujutab endast riigiabi kahel põhjusel. Esiteks ei pea France Télévisions enam pärast 30. novembrit 2011 (sellel kuupäeval peab ta lõpetama reklaami näitamise, mille eest makstavad summad moodustavad maksubaasi) makse maksma ja teiseks lähevad maksude arvelt kogutud vahendid France Télévisions’ile, kuna mitmetest seaduseelnõu arutamise ajal valitsuse ja parlamendi esitatud avaldustest ilmneb, et makse kasutatakse France Télévisions’i rahastamiseks. Kuigi see on õiguspärane, peab abi rahastamiseks kasutatavat maksustamiskorda abi hindamisel arvesse võtma. |
| --- | --- |

(61)

TF1 leiab, et maks kujutab endast riigiabi kahel põhjusel. Esiteks ei pea France Télévisions enam pärast 30. novembrit 2011 (sellel kuupäeval peab ta lõpetama reklaami näitamise, mille eest makstavad summad moodustavad maksubaasi) makse maksma ja teiseks lähevad maksude arvelt kogutud vahendid France Télévisions’ile, kuna mitmetest seaduseelnõu arutamise ajal valitsuse ja parlamendi esitatud avaldustest ilmneb, et makse kasutatakse France Télévisions’i rahastamiseks. Kuigi see on õiguspärane, peab abi rahastamiseks kasutatavat maksustamiskorda abi hindamisel arvesse võtma.

| (62) | TF1 leiab, et temale laienevad sarnased kohustused, nagu on pandud France Télévisions’ile, kelle programmid ei erine eriti tema omadest. Isegi kui pärast riikliku audiovisuaalsektori reformi muudetakse TF1-le soodsalt eesmärke ja vahendeid käsitlevat kokkulepet ja kohustuste kirjeldust, leiab ettevõte kontrollikoja arvamusele tuginedes, et avalik-õigusliku ringhäälingu teenuse pakkumine ei ole piisavalt individualiseeritud. Sellega seoses tuleb rõhutada, et vanades kohustuste kirjelduses moodustasid kvantitatiivsed leviga seotud kohustused 10 % kogu programmi mahust. |
| --- | --- |

(62)

TF1 leiab, et temale laienevad sarnased kohustused, nagu on pandud France Télévisions’ile, kelle programmid ei erine eriti tema omadest. Isegi kui pärast riikliku audiovisuaalsektori reformi muudetakse TF1-le soodsalt eesmärke ja vahendeid käsitlevat kokkulepet ja kohustuste kirjeldust, leiab ettevõte kontrollikoja arvamusele tuginedes, et avalik-õigusliku ringhäälingu teenuse pakkumine ei ole piisavalt individualiseeritud. Sellega seoses tuleb rõhutada, et vanades kohustuste kirjelduses moodustasid kvantitatiivsed leviga seotud kohustused 10 % kogu programmi mahust.

| (63) | Ebapiisav on ka France Télévisions’i suutlikkus kulusid kontrollida ja ettevõtte juhtimine, mis tähendab, et avalikku teenust ei osutata ühiskonna jaoks võimalikult väikeste kuludega, millega kaasneb ülemäärase hüvitamise oht. Komisjon peaks sellega seoses kontrollima ka äritegevusest saadava tulu kasvu, sünergiat, mis peaks tekkima pärast 2009. aastal loodud ühtset ettevõtet France Télévisions ja väiksemat survet saadete valmistamise kuludele tänu reklaamiklientidest sõltumise vähenemisele. |
| --- | --- |

(63)

Ebapiisav on ka France Télévisions’i suutlikkus kulusid kontrollida ja ettevõtte juhtimine, mis tähendab, et avalikku teenust ei osutata ühiskonna jaoks võimalikult väikeste kuludega, millega kaasneb ülemäärase hüvitamise oht. Komisjon peaks sellega seoses kontrollima ka äritegevusest saadava tulu kasvu, sünergiat, mis peaks tekkima pärast 2009. aastal loodud ühtset ettevõtet France Télévisions ja väiksemat survet saadete valmistamise kuludele tänu reklaamiklientidest sõltumise vähenemisele.

V.   PRANTSUSE VABARIIGI MÄRKUSED

| (64) | 7. oktoobril 2009. aastal saadetud märkustes ja sellele järgnenud täpsustustes ELi toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 kohaldamise kohta viitab Prantsuse Vabariik komisjoni esitatud kahtlustele ühelt poolt seoses riigipoolse rahastamise proportsionaalsusega ja ülemäärase hüvitamise ohuga ning teiselt poolt seoses riikliku audiovisuaalsektori reformiga kehtestatud maksude arvestamisega teatatud meetme siseturuga kokkusobivuse hindamisel. |
| --- | --- |

(64)

7. oktoobril 2009. aastal saadetud märkustes ja sellele järgnenud täpsustustes ELi toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 kohaldamise kohta viitab Prantsuse Vabariik komisjoni esitatud kahtlustele ühelt poolt seoses riigipoolse rahastamise proportsionaalsusega ja ülemäärase hüvitamise ohuga ning teiselt poolt seoses riikliku audiovisuaalsektori reformiga kehtestatud maksude arvestamisega teatatud meetme siseturuga kokkusobivuse hindamisel.

V.1.   Rahastamise proportsionaalsus ja võimaliku ülemäärase hüvitamise järelkontroll

| (65) | Prantsuse Vabariik täpsustab, et teatatud meetme puhul ei ole tegemist France Télévisions’i kontserni saamata jäänud reklaamitulude hüvitamisega, kuigi teavitamise eesmärgil esitatud prognoositud summade puhul on seda arvesse võetud, vaid rahastamisega, mille eesmärk on katta avaliku teenuse osutamise ülesande täitmisega seotud kulusid. Rahastamise vajadused peavad tegelikult muutuma vastavalt saadete valmistamisega seotud kulude muutumisele, äritulude kõikumisele või levivõimaluste arengule. |
| --- | --- |

(65)

Prantsuse Vabariik täpsustab, et teatatud meetme puhul ei ole tegemist France Télévisions’i kontserni saamata jäänud reklaamitulude hüvitamisega, kuigi teavitamise eesmärgil esitatud prognoositud summade puhul on seda arvesse võetud, vaid rahastamisega, mille eesmärk on katta avaliku teenuse osutamise ülesande täitmisega seotud kulusid. Rahastamise vajadused peavad tegelikult muutuma vastavalt saadete valmistamisega seotud kulude muutumisele, äritulude kõikumisele või levivõimaluste arengule.

| (66) | Prantsuse Vabariik rõhutab, et ülemäärase hüvitamise ohu puudumises tuleb veenduda kohtupraktika ja komisjoni tavade alusel eelnevalt kontrollides, et õiguslikud järelevalvemehhanismid on olemas, mitte selle alusel, milliseid toetuse summasid ja kulusid tulevikuks prognoositakse. Eeldatavad summad esitatakse näitlikustamiseks vastavalt äriplaanile, mis on kooskõlastatud järelevalveasutuste ja France Télévisions’iga. Toetuse arvutuse meetodi aluseks ei ole France Télévisions’i reklaamitulude prognoositav langus. Arvutuse aluseks on üldine valem, mille kohaselt peab iga-aastane summa, mis moodustub TV-litsentsi tasust ja eelarvetoetusest, arvestades Prantsuse Vabariigi kohustusi ja õigusaktidega kehtestatud järelkontrolli mehhanisme, olema proportsionaalne France Télévisions’i avaliku teenuse osutamise ülesande täitmisega seotud kuludega, millest on maha arvatud äritulud. |
| --- | --- |

(66)

Prantsuse Vabariik rõhutab, et ülemäärase hüvitamise ohu puudumises tuleb veenduda kohtupraktika ja komisjoni tavade alusel eelnevalt kontrollides, et õiguslikud järelevalvemehhanismid on olemas, mitte selle alusel, milliseid toetuse summasid ja kulusid tulevikuks prognoositakse. Eeldatavad summad esitatakse näitlikustamiseks vastavalt äriplaanile, mis on kooskõlastatud järelevalveasutuste ja France Télévisions’iga. Toetuse arvutuse meetodi aluseks ei ole France Télévisions’i reklaamitulude prognoositav langus. Arvutuse aluseks on üldine valem, mille kohaselt peab iga-aastane summa, mis moodustub TV-litsentsi tasust ja eelarvetoetusest, arvestades Prantsuse Vabariigi kohustusi ja õigusaktidega kehtestatud järelkontrolli mehhanisme, olema proportsionaalne France Télévisions’i avaliku teenuse osutamise ülesande täitmisega seotud kuludega, millest on maha arvatud äritulud.

| (67) | Lisaks sellele rõhutab Prantsuse Vabariik seoses ringhäälinguteatises nimetatud uute uuenduslike audiovisuaalteenustega, et mõned teenused on juba ette nähtud France Télévisions’i uues kohustuste kirjelduses ning muudetud eesmärke ja vahendeid käsitlevas kokkuleppes, mille suhtes on teostatud ja teostatakse ka edaspidi eespool kirjeldatud regulaarseid eelnevaid kontrolle ja konsultatsioone. Prantsusmaa leiab, et tulevikus tuleb iga uue olulise teenuse käivitamist käsitleda eesmärke ja vahendeid käsitlevas kokkuleppes, mille suhtes kohaldatakse samu kontrollinõudeid. |
| --- | --- |

(67)

Lisaks sellele rõhutab Prantsuse Vabariik seoses ringhäälinguteatises nimetatud uute uuenduslike audiovisuaalteenustega, et mõned teenused on juba ette nähtud France Télévisions’i uues kohustuste kirjelduses ning muudetud eesmärke ja vahendeid käsitlevas kokkuleppes, mille suhtes on teostatud ja teostatakse ka edaspidi eespool kirjeldatud regulaarseid eelnevaid kontrolle ja konsultatsioone. Prantsusmaa leiab, et tulevikus tuleb iga uue olulise teenuse käivitamist käsitleda eesmärke ja vahendeid käsitlevas kokkuleppes, mille suhtes kohaldatakse samu kontrollinõudeid.

| (68) | Võttes arvesse ringhäälinguteatise jõustumist pärast käesoleva menetluse algatamist, kohustub Prantsuse Vabariik täiendama oma rahastamise järelkontrolli käsitlevat õigusakti, et see vastaks nimetatud teatises hiljuti täpsustatud eeskirjadele finantsjärelevalve mehhanismide kohta. Seega on kavas muuta 15. mai 2007. aasta dekreedi nr 2007-958 artiklit 2. Selle muudatuse eesmärk on:






  — | tagada, et aruannet eraldi arvestuse kohta – nõue, mis võimaldab tagada ülemäärase hüvitise puudumise üle kontrolli teostamise – kontrolliks sarnaselt artiklis 3 ettenähtud aruandega välisasutus, mille valiku peab heaks kiitma teatise eest vastutav minister, ning et see aruanne edastataks nimetatud ministrile ning rahvusassambleele ja senatile ning et see toimuks France Télévisions’ kulul; |
| --- | --- | --- |

(68)

Võttes arvesse ringhäälinguteatise jõustumist pärast käesoleva menetluse algatamist, kohustub Prantsuse Vabariik täiendama oma rahastamise järelkontrolli käsitlevat õigusakti, et see vastaks nimetatud teatises hiljuti täpsustatud eeskirjadele finantsjärelevalve mehhanismide kohta. Seega on kavas muuta 15. mai 2007. aasta dekreedi nr 2007-958 artiklit 2. Selle muudatuse eesmärk on:

—

tagada, et aruannet eraldi arvestuse kohta – nõue, mis võimaldab tagada ülemäärase hüvitise puudumise üle kontrolli teostamise – kontrolliks sarnaselt artiklis 3 ettenähtud aruandega välisasutus, mille valiku peab heaks kiitma teatise eest vastutav minister, ning et see aruanne edastataks nimetatud ministrile ning rahvusassambleele ja senatile ning et see toimuks France Télévisions’ kulul;

| — | täiustada mehhanisme, mille abil tagada selliste võimalike ülemääraste hüvitiste või risttoetuste tõhus tagasimaksmine, mis ilmnevad eraldi arvestusest ning ei ole kooskõlas 30. septembri 1986. aasta kommunikatsioonivabadust käsitleva dekreedi nr 86-1067 artikliga 53 ega komisjoni ringhäälinguteatisega. |
| --- | --- |

—

täiustada mehhanisme, mille abil tagada selliste võimalike ülemääraste hüvitiste või risttoetuste tõhus tagasimaksmine, mis ilmnevad eraldi arvestusest ning ei ole kooskõlas 30. septembri 1986. aasta kommunikatsioonivabadust käsitleva dekreedi nr 86-1067 artikliga 53 ega komisjoni ringhäälinguteatisega.

| (69) | Lisaks sellele, et täiustada komisjonile 5. märtsi 2009. aasta seadusega nr 2009-258 kehtestatud reformi esimestel aastatel esitatavat teavet, kohustuvad Prantsuse ametivõimud esitama komisjonile aastate 2010–2013 kohta:






  — | aruanded, mis on koostatud eespool nimetatud dekreedi muudetud redaktsiooni artiklite 2 ja 3 alusel, kuni kuue kuu jooksul alates sellest, kui üldkoosolekud on heaks kiitnud aruande, mis sisaldab ka alates 2007. aastast reklaamiturul toimunud muutusi kajastavaid andmeid; |
| --- | --- | --- |

(69)

Lisaks sellele, et täiustada komisjonile 5. märtsi 2009. aasta seadusega nr 2009-258 kehtestatud reformi esimestel aastatel esitatavat teavet, kohustuvad Prantsuse ametivõimud esitama komisjonile aastate 2010–2013 kohta:

—

aruanded, mis on koostatud eespool nimetatud dekreedi muudetud redaktsiooni artiklite 2 ja 3 alusel, kuni kuue kuu jooksul alates sellest, kui üldkoosolekud on heaks kiitnud aruande, mis sisaldab ka alates 2007. aastast reklaamiturul toimunud muutusi kajastavaid andmeid;

| — | France Télévisions’i avaliku teenuse osutamise ülesannete täitmise kontrollaruande avalikud osad, milleks on telekanalite bilansid, mille koostab igal aastal audiovisuaalvaldkonna ülemnõukogu (vastavalt 30. septembri 1986. aasta seaduse nr 86-1067 artiklile 18) ning France Télévisions’i nõukogu esimehe ettekanne parlamendi komisjonidele (rahvusassamblee ja senati kultuuri- ja rahanduskomisjonidele) eesmärke ja vahendeid käsitleva kokkuleppe täitmise kohta (nagu on ette nähtud eespool nimetatud seaduse artiklis 53). |
| --- | --- |

—

France Télévisions’i avaliku teenuse osutamise ülesannete täitmise kontrollaruande avalikud osad, milleks on telekanalite bilansid, mille koostab igal aastal audiovisuaalvaldkonna ülemnõukogu (vastavalt 30. septembri 1986. aasta seaduse nr 86-1067 artiklile 18) ning France Télévisions’i nõukogu esimehe ettekanne parlamendi komisjonidele (rahvusassamblee ja senati kultuuri- ja rahanduskomisjonidele) eesmärke ja vahendeid käsitleva kokkuleppe täitmise kohta (nagu on ette nähtud eespool nimetatud seaduse artiklis 53).

V.2.   Riikliku audiovisuaalsektori reformiga kehtestatud uute maksudega arvestamine

| (70) | Prantsuse Vabariik leiab, et oma teatises ei ole ta arvestanud uute reklaami- ja elektroonilise side maksudega. Kuigi need on kehtestatud sama õigusaktiga, millega reform, ei kuulu need maksud teatatud meetme kohaldamisalasse. |
| --- | --- |

(70)

Prantsuse Vabariik leiab, et oma teatises ei ole ta arvestanud uute reklaami- ja elektroonilise side maksudega. Kuigi need on kehtestatud sama õigusaktiga, millega reform, ei kuulu need maksud teatatud meetme kohaldamisalasse.

| (71) | Prantsuse Vabariik täpsustab, et nimetatud seaduse vastuvõtmisele eelnenud avaldused, millele viidatakse menetluse algatamise otsuses ja mis on hiljem nimetatud seadusega ümber lükatud, ei ole piisavad selleks, et kinnitada püsiva seose olemasolu maksude ja abi rahastamise vahel liidu õiguses. Prantsuse õiguses kogutakse need maksud riigi üldisesse eelarvesse, need aitavad rahastada avaliku sektori kulusid ning vastavad eelarve universaalsuse ja ühtsuse põhimõtetele, mis sisalduvad riigieelarve põhiseaduslikkuse osas. 1. augusti 2001. aasta eelarveseadusi käsitleva alusseaduse artikli 36 alusel võib juriidilist isikut rahastada täielikult või osaliselt riiklike vahendite arvelt üksnes eelarveseaduse vastava sätte alusel, mida käesoleval juhul ei eksisteeri. |
| --- | --- |

(71)

Prantsuse Vabariik täpsustab, et nimetatud seaduse vastuvõtmisele eelnenud avaldused, millele viidatakse menetluse algatamise otsuses ja mis on hiljem nimetatud seadusega ümber lükatud, ei ole piisavad selleks, et kinnitada püsiva seose olemasolu maksude ja abi rahastamise vahel liidu õiguses. Prantsuse õiguses kogutakse need maksud riigi üldisesse eelarvesse, need aitavad rahastada avaliku sektori kulusid ning vastavad eelarve universaalsuse ja ühtsuse põhimõtetele, mis sisalduvad riigieelarve põhiseaduslikkuse osas. 1. augusti 2001. aasta eelarveseadusi käsitleva alusseaduse artikli 36 alusel võib juriidilist isikut rahastada täielikult või osaliselt riiklike vahendite arvelt üksnes eelarveseaduse vastava sätte alusel, mida käesoleval juhul ei eksisteeri.

| (72) | Lisaks rõhutab Prantsuse Vabariik, et ei ole olemas kava, mille eesmärk on luua püsiv seos nimetatud maksude ja France Télévisions’i rahastamise vahel. Ta täpsustab, et kui on ette näha muudatusi süsteemi struktuuris, siis saadavad Prantsuse ametivõimud komisjonile uue teatise vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikele 3. |
| --- | --- |

(72)

Lisaks rõhutab Prantsuse Vabariik, et ei ole olemas kava, mille eesmärk on luua püsiv seos nimetatud maksude ja France Télévisions’i rahastamise vahel. Ta täpsustab, et kui on ette näha muudatusi süsteemi struktuuris, siis saadavad Prantsuse ametivõimud komisjonile uue teatise vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikele 3.

VI.   ABI HINDAMINE

VI.1.   Abi olemasolu ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike tähenduses

| (73) | ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 on sätestatud, et „kui EÜ asutamislepingus ei ole sätestatud teisiti, on igasugune liikmesriigi poolt või riigi vahenditest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatavaid ettevõtjaid või teatavate kaupade tootmist, ühisturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust”. Selle sätte kohaldamistingimusi vaadeldakse allpool. |
| --- | --- |

(73)

ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 on sätestatud, et „kui EÜ asutamislepingus ei ole sätestatud teisiti, on igasugune liikmesriigi poolt või riigi vahenditest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatavaid ettevõtjaid või teatavate kaupade tootmist, ühisturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust”. Selle sätte kohaldamistingimusi vaadeldakse allpool.

VI.1.1.   Riigi vahendid

| (74) | Kõnealuses teatises käsitletud eelarvetoetused on sätestatud igal aastal eelarveseaduses, mille alusel koostatakse Prantsuse riigi eelarve. Järelikult on tegemist riigi vahenditest rahastatava meetmega. |
| --- | --- |

(74)

Kõnealuses teatises käsitletud eelarvetoetused on sätestatud igal aastal eelarveseaduses, mille alusel koostatakse Prantsuse riigi eelarve. Järelikult on tegemist riigi vahenditest rahastatava meetmega.

VI.1.2.   Valikuline majanduslik eelis

| (75) | Eelarvetoetuse mehhanism, millega täiendatakse France Télévisions’i käsutusse antud riiklikke vahendeid, on valikuline, kuna France Télévisions on ainus sellest kasusaaja. Iga-aastane tegevuskuludeks eraldatav eelarvetoetus, mille eesmärk on võimaldada ettevõttel tegutseda, hüvitab ettevõttele reklaamitulude kaotuse, mis osaliselt katsid ettevõtte senised kulud ja investeeringud. France Télévisions jõuab seeläbi vaatajaskonnani, kellega ta ilma eelarvetoetuseta poleks saanud arvestada. Järelikult on tal tänu toetusele majanduslik eelis, mis tal puuduks, kui ta tegutseks erasektori konkurentidega võrreldes samadel turutingimustel. |
| --- | --- |

(75)

Eelarvetoetuse mehhanism, millega täiendatakse France Télévisions’i käsutusse antud riiklikke vahendeid, on valikuline, kuna France Télévisions on ainus sellest kasusaaja. Iga-aastane tegevuskuludeks eraldatav eelarvetoetus, mille eesmärk on võimaldada ettevõttel tegutseda, hüvitab ettevõttele reklaamitulude kaotuse, mis osaliselt katsid ettevõtte senised kulud ja investeeringud. France Télévisions jõuab seeläbi vaatajaskonnani, kellega ta ilma eelarvetoetuseta poleks saanud arvestada. Järelikult on tal tänu toetusele majanduslik eelis, mis tal puuduks, kui ta tegutseks erasektori konkurentidega võrreldes samadel turutingimustel.

| (76) | Lisaks sellele märgib komisjon, et Prantsuse Vabariik ei ole oma märkustes seadnud kahtluse alla komisjoni poolt menetluse algatamise otsuses esitatud hinnangut, mille kohaselt ei vasta kavandatavad toetused kõikidele Altmarki kohtuotsuses esitatud kriteeriumidele ning annavad seega majandusliku eelise, mis kujutab endast riigiabi (13). Komisjon märgib ka, et soovimata mõjutada France Télévisions’i juhtimise ja tulemuste paranemist järgnevatel aastatel, kinnitab praegune Prantsusmaa kontrollikoja aruanne (mille 2009. aasta oktoobriks kavandatud avaldamine lükkus menetluse algatamise otsuse tõttu edasi) komisjoni seisukohta, mille kohaselt ei ole neljas tingimus täidetud. |
| --- | --- |

(76)

Lisaks sellele märgib komisjon, et Prantsuse Vabariik ei ole oma märkustes seadnud kahtluse alla komisjoni poolt menetluse algatamise otsuses esitatud hinnangut, mille kohaselt ei vasta kavandatavad toetused kõikidele Altmarki kohtuotsuses esitatud kriteeriumidele ning annavad seega majandusliku eelise, mis kujutab endast riigiabi (13). Komisjon märgib ka, et soovimata mõjutada France Télévisions’i juhtimise ja tulemuste paranemist järgnevatel aastatel, kinnitab praegune Prantsusmaa kontrollikoja aruanne (mille 2009. aasta oktoobriks kavandatud avaldamine lükkus menetluse algatamise otsuse tõttu edasi) komisjoni seisukohta, mille kohaselt ei ole neljas tingimus täidetud.

| (77) | Kokkuvõttes järeldub eespool kirjeldatust, et üksnes France Télévisions’i kontsernile Prantsuse riigi vahenditest eraldatavad eelarvetoetused annavad ettevõttele valikulise eelise. |
| --- | --- |

(77)

Kokkuvõttes järeldub eespool kirjeldatust, et üksnes France Télévisions’i kontsernile Prantsuse riigi vahenditest eraldatavad eelarvetoetused annavad ettevõttele valikulise eelise.

VI.1.3.   Konkurentsi moonutamine ja liikmesriikidevahelise kaubanduse kahjustamine

| (78) | France Télévisions tegutseb programmide tootmise ja levitamise vallas ärilistel alustel, nimelt edastades oma saatekavas reklaamiklientide tasulist reklaami ja spondeeritavaid saateid, müües edasi oma teleülekandeõigusi või ostes neid õigusi. Sellises äritegevuses konkureerib France Télévisions teiste telekanalitega, nagu TF1, M6, Canal + eelkõige Prantsusmaal, kus France Télévisions on juhtiv kontsern audiovisuaalsektoris, nagu rõhutavad Prantsuse ametivõimud. France Télévisions’i turuosa peaks 2010. aastal olema umbes 10 %, mille järgi on ettevõte suuruselt kolmas teenuseosutaja Prantsuse turul. |
| --- | --- |

(78)

France Télévisions tegutseb programmide tootmise ja levitamise vallas ärilistel alustel, nimelt edastades oma saatekavas reklaamiklientide tasulist reklaami ja spondeeritavaid saateid, müües edasi oma teleülekandeõigusi või ostes neid õigusi. Sellises äritegevuses konkureerib France Télévisions teiste telekanalitega, nagu TF1, M6, Canal + eelkõige Prantsusmaal, kus France Télévisions on juhtiv kontsern audiovisuaalsektoris, nagu rõhutavad Prantsuse ametivõimud. France Télévisions’i turuosa peaks 2010. aastal olema umbes 10 %, mille järgi on ettevõte suuruselt kolmas teenuseosutaja Prantsuse turul.

| (79) | Kuni reklaami kaotamise tähtajani 2011. aasta lõpus jätkab France Télévisions tegutsemist Prantsuse telereklaami turul, konkureerides teiste ringhäälinguorganisatsioonidega, kuigi tema suhtes kehtivad reklaamiaja piirangud. France Télévisions võib ka pärast 2011. aastat reklaamiklientidele teenust osutada, reklaamides kaupu nende üldnimetuse all või sponsorsaadete kaudu, konkureerides selles valdkonnas teiste Prantsusmaal tegutsevate ringhäälinguorganisatsioonidega. Isegi kui France Télévisions’i konkurendid kasutavad ära France Télévisions’i peaaegu täieliku lahkumise reklaamiturult reformi tulemusel, jääb France Télévisions siiski tegelikult turule alles. Arvestades mahtusid ja turuosa, mis on 2007. aastaga võrreldes konkurentide jaoks püsivad, jääb France Télévisions’ile vastavalt Prantsuse ametivõimude edastatud ettevõtte reklaamitulude ja sponsorluse prognoosidele tegelikult 2012. aastal 3,3 % suurune turuosa võrreldes TF1 üle 50 % ja M6 umbes 20 % suuruse turuosaga. |
| --- | --- |

(79)

Kuni reklaami kaotamise tähtajani 2011. aasta lõpus jätkab France Télévisions tegutsemist Prantsuse telereklaami turul, konkureerides teiste ringhäälinguorganisatsioonidega, kuigi tema suhtes kehtivad reklaamiaja piirangud. France Télévisions võib ka pärast 2011. aastat reklaamiklientidele teenust osutada, reklaamides kaupu nende üldnimetuse all või sponsorsaadete kaudu, konkureerides selles valdkonnas teiste Prantsusmaal tegutsevate ringhäälinguorganisatsioonidega. Isegi kui France Télévisions’i konkurendid kasutavad ära France Télévisions’i peaaegu täieliku lahkumise reklaamiturult reformi tulemusel, jääb France Télévisions siiski tegelikult turule alles. Arvestades mahtusid ja turuosa, mis on 2007. aastaga võrreldes konkurentide jaoks püsivad, jääb France Télévisions’ile vastavalt Prantsuse ametivõimude edastatud ettevõtte reklaamitulude ja sponsorluse prognoosidele tegelikult 2012. aastal 3,3 % suurune turuosa võrreldes TF1 üle 50 % ja M6 umbes 20 % suuruse turuosaga.

| (80) | France Télévisions võib saada endale vaatajaskonna, kellega ta ei saaks arvestada kõnealuse eelarvetoetuse puudumisel, millel on mõju teiste ringhäälinguorganisatsioonide vaatajaskonnale ning seega ka nende äritegevusele. Sellega kahjustatakse konkurentsitingimusi. Igal juhul jätkab France Télévisions tegutsemist teleülekandeõiguste ostu ja müügi turul, säilitades tänu kõnealusele toetusele oma läbirääkimispositsiooni. Tänu eelarvetoetustele võimalikud investeeringud programmide tootmisse mõjutavad seda, mil määral saab France Télévisions turul osta või müüa. |
| --- | --- |

(80)

France Télévisions võib saada endale vaatajaskonna, kellega ta ei saaks arvestada kõnealuse eelarvetoetuse puudumisel, millel on mõju teiste ringhäälinguorganisatsioonide vaatajaskonnale ning seega ka nende äritegevusele. Sellega kahjustatakse konkurentsitingimusi. Igal juhul jätkab France Télévisions tegutsemist teleülekandeõiguste ostu ja müügi turul, säilitades tänu kõnealusele toetusele oma läbirääkimispositsiooni. Tänu eelarvetoetustele võimalikud investeeringud programmide tootmisse mõjutavad seda, mil määral saab France Télévisions turul osta või müüa.

| (81) | Eespool kirjeldatust järeldub, et üksnes France Télévisions’i kontsernile Prantsuse riigi vahenditest makstavad eelarvetoetused moonutavad või vähemalt ähvardavad moonutada konkurentsi Prantsuse ringhäälinguturul ja teataval määral ka teiste liikmesriikide turul, kus edastatakse France Télévisions’i saateid. |
| --- | --- |

(81)

Eespool kirjeldatust järeldub, et üksnes France Télévisions’i kontsernile Prantsuse riigi vahenditest makstavad eelarvetoetused moonutavad või vähemalt ähvardavad moonutada konkurentsi Prantsuse ringhäälinguturul ja teataval määral ka teiste liikmesriikide turul, kus edastatakse France Télévisions’i saateid.

| (82) | Audiovisuaalprogrammide ja teleülekandeõiguste ostu ja müügi turud, kus France Télévisions tegutseb, on rahvusvahelised, isegi kui ostutehing toimub tavaliselt ühe liikmesriigi territooriumiga piiratud turul. Lisaks sellele on France Télévisions’i programmid, mille levitamist on võimalik säilitada tänu riigitoetusele, nähtavad ka teistes liikmesriikides, näiteks Belgias ja Luksemburgis. Pealegi levitab France Télévisions oma programme ka interneti vahendusel, mis on kättesaadav väljaspool Prantsusmaad. |
| --- | --- |

(82)

Audiovisuaalprogrammide ja teleülekandeõiguste ostu ja müügi turud, kus France Télévisions tegutseb, on rahvusvahelised, isegi kui ostutehing toimub tavaliselt ühe liikmesriigi territooriumiga piiratud turul. Lisaks sellele on France Télévisions’i programmid, mille levitamist on võimalik säilitada tänu riigitoetusele, nähtavad ka teistes liikmesriikides, näiteks Belgias ja Luksemburgis. Pealegi levitab France Télévisions oma programme ka interneti vahendusel, mis on kättesaadav väljaspool Prantsusmaad.

| (83) | Sellistel tingimustel võivad kavandatavad eelarvetoetused moonutada konkurentsitingimusi ja kahjustada liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(83)

Sellistel tingimustel võivad kavandatavad eelarvetoetused moonutada konkurentsitingimusi ja kahjustada liikmesriikidevahelist kaubandust.

VI.1.4.   Järeldused riigiabi olemasolu kohta

| (84) | Võttes arvesse eespool esitatud teavet, kujutavad eelarvetoetused, mida Prantsuse Vabariik kavandab maksta France Télévisions’ile, endast ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses riigiabi, mille kokkusobivust siseturuga tuleb uurida. |
| --- | --- |

(84)

Võttes arvesse eespool esitatud teavet, kujutavad eelarvetoetused, mida Prantsuse Vabariik kavandab maksta France Télévisions’ile, endast ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses riigiabi, mille kokkusobivust siseturuga tuleb uurida.

VI.2.   Kokkusobivus ELi toimimise lepingu artikli 106 lõikega 2

| (85) | ELi toimimise lepingu artikli 106 lõikes 2 on sätestatud, et „ettevõtjad, kellele on antud üldist majandushuvi esindavate teenuste osutamine või kes on fiskaalmonopolid, alluvad käesoleva lepingu eeskirjadele, eriti konkurentsieeskirjadele niivõrd, kuivõrd nimetatud eeskirjade kohaldamine juriidiliselt ega faktiliselt ei takista nendele määratud eriülesannete täitmist. Kaubanduse arengut ei tohi mõjutada määral, mis oleks vastuolus liidu huvidega”. |
| --- | --- |

(85)

ELi toimimise lepingu artikli 106 lõikes 2 on sätestatud, et „ettevõtjad, kellele on antud üldist majandushuvi esindavate teenuste osutamine või kes on fiskaalmonopolid, alluvad käesoleva lepingu eeskirjadele, eriti konkurentsieeskirjadele niivõrd, kuivõrd nimetatud eeskirjade kohaldamine juriidiliselt ega faktiliselt ei takista nendele määratud eriülesannete täitmist. Kaubanduse arengut ei tohi mõjutada määral, mis oleks vastuolus liidu huvidega”.

| (86) | Ringhäälinguteatises esitab komisjon põhimõtted, millest ta lähtub ELi toimimise lepingu artikli 107 ja artikli 106 lõike 2 kohaldamisel riigieelarvest avalik-õiguslike ringhäälinguorganisatsioonide rahastamise puhul. Oma hinnangus käsitleb komisjon kahte järgmist aspekti:






  — | avaliku teenuse osutamise ülesande, sealhulgas uute oluliste teenuste täpse ja selge määratluse olemasolu neid valdkondi reguleerivas ametlikus dokumendis ning tõhusate järelevalvemehhanismide teostamine nende suhtes ringhäälinguorganisatsioonist sõltumatu üksuse poolt; |
| --- | --- | --- |

(86)

Ringhäälinguteatises esitab komisjon põhimõtted, millest ta lähtub ELi toimimise lepingu artikli 107 ja artikli 106 lõike 2 kohaldamisel riigieelarvest avalik-õiguslike ringhäälinguorganisatsioonide rahastamise puhul. Oma hinnangus käsitleb komisjon kahte järgmist aspekti:

—

avaliku teenuse osutamise ülesande, sealhulgas uute oluliste teenuste täpse ja selge määratluse olemasolu neid valdkondi reguleerivas ametlikus dokumendis ning tõhusate järelevalvemehhanismide teostamine nende suhtes ringhäälinguorganisatsioonist sõltumatu üksuse poolt;

| — | kõnealuse ülesande täitmiseks vajalike hüvitiste riigieelarvest maksmise proportsionaalsus ja läbipaistvus, ilma et hüvitised ületaksid avaliku teenuse osutamisega seotud kulude netosummat, mille suhtes teostatakse samuti tõhusat järelevalvet. |
| --- | --- |

—

kõnealuse ülesande täitmiseks vajalike hüvitiste riigieelarvest maksmise proportsionaalsus ja läbipaistvus, ilma et hüvitised ületaksid avaliku teenuse osutamisega seotud kulude netosummat, mille suhtes teostatakse samuti tõhusat järelevalvet.

VI.2.1.   Avaliku teenuse osutamise ülesande täpse ja selge määratluse olemasolu ametlikus dokumendis ja selle suhtes tõhusa järelevalve teostamine

| (87) | Nagu eespool täpsustatud, ei ole komisjon väljendanud menetluse algatamise otsuses kahtlust seal esitatud põhjustel ametlikes dokumentides France Télévisions’ile antud avaliku teenuse osutamise ülesande määratluse ega volituste sobivuse suhtes ega ka välise järelevalve sobivuse suhtes, mida teostatakse France Télévisions’ile pandud eespool kirjeldatud kohustuste täitmise üle. Komisjon leiab ka, et 30. septembri 1986. aasta seaduse nr 86-1067 muudetud redaktsioon (artiklid 43–11, 44, 48 ja 53) ja dekreetide või rakendusaktide sätted, milles käsitletakse kohustuste kirjeldust (23. juuni 2009. aasta määrus nr 2009-796), ning eesmärke ja vahendeid käsitlev kokkulepe on kooskõlas ringhäälinguteatises esitatud ELi toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 kohaldamise eeskirjadega avalik-õigusliku ringhäälingu teenuste osutamiseks antava abi hindamise kohta. |
| --- | --- |

(87)

Nagu eespool täpsustatud, ei ole komisjon väljendanud menetluse algatamise otsuses kahtlust seal esitatud põhjustel ametlikes dokumentides France Télévisions’ile antud avaliku teenuse osutamise ülesande määratluse ega volituste sobivuse suhtes ega ka välise järelevalve sobivuse suhtes, mida teostatakse France Télévisions’ile pandud eespool kirjeldatud kohustuste täitmise üle. Komisjon leiab ka, et 30. septembri 1986. aasta seaduse nr 86-1067 muudetud redaktsioon (artiklid 43–11, 44, 48 ja 53) ja dekreetide või rakendusaktide sätted, milles käsitletakse kohustuste kirjeldust (23. juuni 2009. aasta määrus nr 2009-796), ning eesmärke ja vahendeid käsitlev kokkulepe on kooskõlas ringhäälinguteatises esitatud ELi toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 kohaldamise eeskirjadega avalik-õigusliku ringhäälingu teenuste osutamiseks antava abi hindamise kohta.

| (88) | See järeldus on analoogne komisjoni varem kõnealusel teemal esitatud ja sel ajal kehtivat teatist kohaldades tehtud järeldustega, mis on esitatud 2003. ja 2005. aasta otsustes France 2 ja France 3 kohta ning 2008. ja 2009. aasta otsustes France Télévisions’i kohta. |
| --- | --- |

(88)

See järeldus on analoogne komisjoni varem kõnealusel teemal esitatud ja sel ajal kehtivat teatist kohaldades tehtud järeldustega, mis on esitatud 2003. ja 2005. aasta otsustes France 2 ja France 3 kohta ning 2008. ja 2009. aasta otsustes France Télévisions’i kohta.

| (89) | Seega tuleks uurida täiendavalt teatavate huvitatud isikute üldisi märkusi, milles kinnitatakse avalik-õiguslikelt ekraanidelt näidatava ja konkurentide edastatavate programmide näilist sarnasust, mis on vastuolus teiste huvitatud isikute esitatud faktidega, mis sisuliselt aga ei muudaks käesolevat hinnangut. |
| --- | --- |

(89)

Seega tuleks uurida täiendavalt teatavate huvitatud isikute üldisi märkusi, milles kinnitatakse avalik-õiguslikelt ekraanidelt näidatava ja konkurentide edastatavate programmide näilist sarnasust, mis on vastuolus teiste huvitatud isikute esitatud faktidega, mis sisuliselt aga ei muudaks käesolevat hinnangut.

| (90) | Kommunikatsioonivabadust käsitleva seaduse nr 86-1067 muudetud redaktsioonis on määratletud üldiselt, kvalitatiivselt, kuid täpselt France Télévisions’i avaliku teenuse osutamise kohustused. See teenus peab olema suunatud laiemale vaatajaskonnale ja pakkuma mitmekesist programmi vastavalt eesmärgile tagada ühiskonna mitmetahulisust arvestades ühiskonna demokraatlike, sotsiaalsete, kodanikega seotud ja kultuuriliste vajaduste rahuldamine. Asjaolu, et mõned konkurendid peavad oma UERi kuuluvuse tõttu arvestama liikmestaatusega, nagu rõhutab FFTCE, ei ole takistuseks konkreetsete avaliku teenuse osutamise kohustuste olemasoluks, mis on täpsustatud Prantsuse Vabariigi ametlikes dokumentides, mis vastupidiselt UERi kuuluvusest tulenevatele kohustustele, kehtivad üksnes France Télévisions’i suhtes. |
| --- | --- |

(90)

Kommunikatsioonivabadust käsitleva seaduse nr 86-1067 muudetud redaktsioonis on määratletud üldiselt, kvalitatiivselt, kuid täpselt France Télévisions’i avaliku teenuse osutamise kohustused. See teenus peab olema suunatud laiemale vaatajaskonnale ja pakkuma mitmekesist programmi vastavalt eesmärgile tagada ühiskonna mitmetahulisust arvestades ühiskonna demokraatlike, sotsiaalsete, kodanikega seotud ja kultuuriliste vajaduste rahuldamine. Asjaolu, et mõned konkurendid peavad oma UERi kuuluvuse tõttu arvestama liikmestaatusega, nagu rõhutab FFTCE, ei ole takistuseks konkreetsete avaliku teenuse osutamise kohustuste olemasoluks, mis on täpsustatud Prantsuse Vabariigi ametlikes dokumentides, mis vastupidiselt UERi kuuluvusest tulenevatele kohustustele, kehtivad üksnes France Télévisions’i suhtes.

| (91) | Täiendavalt on France Télévisions’i kohustused täpsustatud ka kohustuste kirjelduses ning eesmärke ja vahendeid käsitlevas kokkuleppes, kus kasutatakse täpseid kvantitatiivseid näitajaid, mis France Télévisions peab oma programmides saavutama, mis ei kehti konkureerivate ringhäälinguorganisatsioonide suhtes. France Télévisions’ile eraldatud riiklikud vahendid on mõeldud selleks, et saavutada need eesmärgid ja täita avaliku teenuse osutamise kohustused, mis on avalikes huvides määratletud õigusnormides, samas kui konkureerivatele ringhäälinguorganisatsioonidele eraldab erasektor vahendeid üksnes tulu teenimise eesmärgil. Samuti ei tähenda õiguslike või ettevõtjate poolt oma levitegevuses vabatahtlikult omaksvõetud piirangute olemasolu, et avalik-õiguslike ja eraringhäälinguorganisatsioonide pakutav teenus oleks tegelikkuses ühesugune. Nende avaliku teenuse osutamise kohustuste täitmise üle, mis tulenevad seadusest erinevalt UERi liikmestaatusest tulenevatest kohustustest, teostatakse lisaks ka regulaarset välist parlamentaarset järelevalvet. |
| --- | --- |

(91)

Täiendavalt on France Télévisions’i kohustused täpsustatud ka kohustuste kirjelduses ning eesmärke ja vahendeid käsitlevas kokkuleppes, kus kasutatakse täpseid kvantitatiivseid näitajaid, mis France Télévisions peab oma programmides saavutama, mis ei kehti konkureerivate ringhäälinguorganisatsioonide suhtes. France Télévisions’ile eraldatud riiklikud vahendid on mõeldud selleks, et saavutada need eesmärgid ja täita avaliku teenuse osutamise kohustused, mis on avalikes huvides määratletud õigusnormides, samas kui konkureerivatele ringhäälinguorganisatsioonidele eraldab erasektor vahendeid üksnes tulu teenimise eesmärgil. Samuti ei tähenda õiguslike või ettevõtjate poolt oma levitegevuses vabatahtlikult omaksvõetud piirangute olemasolu, et avalik-õiguslike ja eraringhäälinguorganisatsioonide pakutav teenus oleks tegelikkuses ühesugune. Nende avaliku teenuse osutamise kohustuste täitmise üle, mis tulenevad seadusest erinevalt UERi liikmestaatusest tulenevatest kohustustest, teostatakse lisaks ka regulaarset välist parlamentaarset järelevalvet.

| (92) | Lisaks sellele tõstab SACD esile France Télévisions’i suuremat panust Prantsuse audiovisuaalvaldkonna ja filmikunsti originaalloomingusse võrreldes konkurentidega, kellel on ka väiksemad kohustused. Muidugi ei too SACDi märkused välja põhjuseid, miks teistest liikmesriikidest imporditud mitte-Prantsuse teosed peaksid olema vähem kvaliteetsed kui need, mida rahastab France Télévisions. Siiski suurendab originaalloomingu edastamise kohustus üldiselt konkurentsi ja on otseselt seotud Prantsuse ühiskonna sotsiaalsete ja kultuuriliste vajadustega, mida France Télévisions’i programmid peavad rahuldama tulenevalt üldhuvi pakkuva teenusega seotud kohustusest. |
| --- | --- |

(92)

Lisaks sellele tõstab SACD esile France Télévisions’i suuremat panust Prantsuse audiovisuaalvaldkonna ja filmikunsti originaalloomingusse võrreldes konkurentidega, kellel on ka väiksemad kohustused. Muidugi ei too SACDi märkused välja põhjuseid, miks teistest liikmesriikidest imporditud mitte-Prantsuse teosed peaksid olema vähem kvaliteetsed kui need, mida rahastab France Télévisions. Siiski suurendab originaalloomingu edastamise kohustus üldiselt konkurentsi ja on otseselt seotud Prantsuse ühiskonna sotsiaalsete ja kultuuriliste vajadustega, mida France Télévisions’i programmid peavad rahuldama tulenevalt üldhuvi pakkuva teenusega seotud kohustusest.

| (93) | Arvestades Prantsuse Vabariigi esitatud teavet, peab France Télévisions’i avaliku teenuse osutamise ülesande määratlusele ja järelevalvele antud positiivne hinnang laienema ka uute oluliste audiovisuaalteenuste käivitamise suhtes kohaldatavatele mehhanismidele ringhäälinguteatise mõistes, mida hakati kohaldama pärast käesoleva menetluse algatamise otsust. Need teenused, mille suhtes laienevad teised ringhäälinguprogrammidele antavad toetused või kavad, sisalduvad France Télévisions’i kohustuste kirjelduses ja eesmärke ja vahendeid käsitlevas kokkuleppes, milles muu hulgas täpsustatakse ja tõlgendatakse seadusega ettenähtud üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamise ülesandeid. Nimetatud dokumendid võetakse vastu eespool viidatud dekreediga, nii et juba praegu kavandatavate ja tulevaste uute teenuste suhtes kehtivad samad eelneva konsulteerimise ja iga-aastase järelkontrolli erimenetlused nagu ka eespool nimetatud ülesannete suhtes. |
| --- | --- |

(93)

Arvestades Prantsuse Vabariigi esitatud teavet, peab France Télévisions’i avaliku teenuse osutamise ülesande määratlusele ja järelevalvele antud positiivne hinnang laienema ka uute oluliste audiovisuaalteenuste käivitamise suhtes kohaldatavatele mehhanismidele ringhäälinguteatise mõistes, mida hakati kohaldama pärast käesoleva menetluse algatamise otsust. Need teenused, mille suhtes laienevad teised ringhäälinguprogrammidele antavad toetused või kavad, sisalduvad France Télévisions’i kohustuste kirjelduses ja eesmärke ja vahendeid käsitlevas kokkuleppes, milles muu hulgas täpsustatakse ja tõlgendatakse seadusega ettenähtud üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamise ülesandeid. Nimetatud dokumendid võetakse vastu eespool viidatud dekreediga, nii et juba praegu kavandatavate ja tulevaste uute teenuste suhtes kehtivad samad eelneva konsulteerimise ja iga-aastase järelkontrolli erimenetlused nagu ka eespool nimetatud ülesannete suhtes.

| (94) | Kokkuvõttes ilmneb, et France Télévisions’ile antud avaliku teenuse osutamise ülesanded ja nende suhtes määratud järelevalvemehhanismid on kooskõlas ringhäälinguteatises kehtestatud eeskirjade ja põhimõtetega, mis ise on inspireeritud liidu kohtute praktikast. |
| --- | --- |

(94)

Kokkuvõttes ilmneb, et France Télévisions’ile antud avaliku teenuse osutamise ülesanded ja nende suhtes määratud järelevalvemehhanismid on kooskõlas ringhäälinguteatises kehtestatud eeskirjade ja põhimõtetega, mis ise on inspireeritud liidu kohtute praktikast.

VI.2.2.   Riigieelarvest rahastamise proportsionaalsus ja läbipaistvus

| (95) | Prantsuse Vabariigi teatatud finantsmehhanism, mille osaks on iga-aastane eelarvetoetus, millega hüvitatakse reklaami vähenemine ja hilisem kadumine, on mitmeaastane ja jätkub praktikas seega ka pärast seadusega ettenähtud reklaami näitamise lõpetamise kuupäeva 2011. aasta novembris. |
| --- | --- |

(95)

Prantsuse Vabariigi teatatud finantsmehhanism, mille osaks on iga-aastane eelarvetoetus, millega hüvitatakse reklaami vähenemine ja hilisem kadumine, on mitmeaastane ja jätkub praktikas seega ka pärast seadusega ettenähtud reklaami näitamise lõpetamise kuupäeva 2011. aasta novembris.

| (96) | Iga-aastane riigieelarvest rahastamine hõlmab TV-litsentsi tasu, mida varem nimetati litsentsitasuks, ja 5. märtsi 2009. aasta seadusega nr 2009-258 ettenähtud iga-aastase toetuse eraldamist. Olemasolevale abile, millele andis komisjon loa oma 20. aprilli 2005. aasta otsuses ja mida ei muudeta kavandatava mehhanismiga, lisandub seega eelarvetoetus, mille täpne summa kinnitatakse igal aastal jooksva aasta eelarveseaduses. Prantsuse Vabariik täpsustab oma märkustes, et iga-aastase toetuse summa määratakse eelnevalt prognoositavate avaliku teenuse osutamisega seotud netokulude põhjal. |
| --- | --- |

(96)

Iga-aastane riigieelarvest rahastamine hõlmab TV-litsentsi tasu, mida varem nimetati litsentsitasuks, ja 5. märtsi 2009. aasta seadusega nr 2009-258 ettenähtud iga-aastase toetuse eraldamist. Olemasolevale abile, millele andis komisjon loa oma 20. aprilli 2005. aasta otsuses ja mida ei muudeta kavandatava mehhanismiga, lisandub seega eelarvetoetus, mille täpne summa kinnitatakse igal aastal jooksva aasta eelarveseaduses. Prantsuse Vabariik täpsustab oma märkustes, et iga-aastase toetuse summa määratakse eelnevalt prognoositavate avaliku teenuse osutamisega seotud netokulude põhjal.

| (97) | Esitatud teave tuleneb hinnangutest, mis Prantsuse ametivõimud esitasid vastuseks komisjoni poolt menetluse algatamise otsuses väljendatud kahtlustele. Komisjon märgib, et Prantsuse ametivõimud peavad äriplaani prognoose indikatiivseteks ja nõustub, et ettevõttele, kellele on antud avaliku teenuse osutamise ülesanne ning kes peab selleks tegema mitmeaastaseid kulutusi, on kasulik omada äriplaanis prognoositud finantsraamistikku, mis sisaldub eesmärke ja vahendeid käsitleva kokkuleppe lisaklauslis. Seega on seal sisalduvad indikatiivsed riigieelarveliste vahendite kogusummad seotud aastateks 2010–2012 prognoositavate teenuse osutamisega seotud kulude brutosummaga, jäädes sellest siiski veidi väiksemaks. |
| --- | --- |

(97)

Esitatud teave tuleneb hinnangutest, mis Prantsuse ametivõimud esitasid vastuseks komisjoni poolt menetluse algatamise otsuses väljendatud kahtlustele. Komisjon märgib, et Prantsuse ametivõimud peavad äriplaani prognoose indikatiivseteks ja nõustub, et ettevõttele, kellele on antud avaliku teenuse osutamise ülesanne ning kes peab selleks tegema mitmeaastaseid kulutusi, on kasulik omada äriplaanis prognoositud finantsraamistikku, mis sisaldub eesmärke ja vahendeid käsitleva kokkuleppe lisaklauslis. Seega on seal sisalduvad indikatiivsed riigieelarveliste vahendite kogusummad seotud aastateks 2010–2012 prognoositavate teenuse osutamisega seotud kulude brutosummaga, jäädes sellest siiski veidi väiksemaks.

| (98) | Võttes arvesse brutokulude suhtelist prognoositavust, sest need kõiguvad netotulude aluseks olevatest ärituludest vähem, kinnitavad äriplaani indikatiivseid näitajad eelkõige Prantsuse Vabariigi väidet, et avaliku teenusega seotud netokuludel on kindlad kriteeriumid, mille alusel määrata järgneva aasta toetuse summa. Seega on 5. märtsi 2009. aasta seadusega nr 2009-258 kehtestatud riigipoolse rahalise hüvitise maksmise kohustus teatatud eelarvetoetuse tekkimise alus, seadmata selle summa suuruse tingimuseks reklaami kaotusest tingitud hinnangulist saamata jäänud reklaamitulu. |
| --- | --- |

(98)

Võttes arvesse brutokulude suhtelist prognoositavust, sest need kõiguvad netotulude aluseks olevatest ärituludest vähem, kinnitavad äriplaani indikatiivseid näitajad eelkõige Prantsuse Vabariigi väidet, et avaliku teenusega seotud netokuludel on kindlad kriteeriumid, mille alusel määrata järgneva aasta toetuse summa. Seega on 5. märtsi 2009. aasta seadusega nr 2009-258 kehtestatud riigipoolse rahalise hüvitise maksmise kohustus teatatud eelarvetoetuse tekkimise alus, seadmata selle summa suuruse tingimuseks reklaami kaotusest tingitud hinnangulist saamata jäänud reklaamitulu.

| (99) | Selline käsitus on objektiivselt põhjendatud. Kuna toetus on mitmeaastane, siis muutuks järjest meelevaldsemaks toetuse summa määramine summa alusel, mis oleks reklaamist saadud, kui selle edastamist poleks seadusega kaotatud, näiteks kinnitades toetuseks summa, mis vastaks reklaamituludele enne reformi elluviimist, mida oleks korrigeeritud hiljem vastavalt telereklaamituru suundumustele. Kui toetuse summa oleks arvutatud selliselt eeldatavate tulude alusel, võiks avaliku teenuse osutamisega seotud brutokulude eeldatust ulatuslikum vähendamine, näiteks tulenevalt sünergiast, mis tekib France Télévisions’i ühtse ettevõtte loomisega, tuua kaasa riiklike vahendite arvelt ülemäärase hüvitise maksmise ohu. |
| --- | --- |

(99)

Selline käsitus on objektiivselt põhjendatud. Kuna toetus on mitmeaastane, siis muutuks järjest meelevaldsemaks toetuse summa määramine summa alusel, mis oleks reklaamist saadud, kui selle edastamist poleks seadusega kaotatud, näiteks kinnitades toetuseks summa, mis vastaks reklaamituludele enne reformi elluviimist, mida oleks korrigeeritud hiljem vastavalt telereklaamituru suundumustele. Kui toetuse summa oleks arvutatud selliselt eeldatavate tulude alusel, võiks avaliku teenuse osutamisega seotud brutokulude eeldatust ulatuslikum vähendamine, näiteks tulenevalt sünergiast, mis tekib France Télévisions’i ühtse ettevõtte loomisega, tuua kaasa riiklike vahendite arvelt ülemäärase hüvitise maksmise ohu.

| (100) | Aastase toetuse arvutamine avaliku teenuse osutamise ülesandega seotud kulude põhjal, millest on maha arvatud allesjäävad neto äritulud, on lisaks kooskõlas Prantsuse Vabariigi kohustusega, mis tuleneb kommunikatsioonivabadust käsitleva seaduse nr 86-1067 muudetud redaktsiooni artiklist 44 ning Prantsuse riigi ja riikliku audiovisuaalsektori asutuste finantssuhteid reguleeriva dekreedi artiklist 2, mille kohaselt ei tohi France Télévisions’ile eraldatavad riiklikud vahendid ületada ettevõttele pandud avaliku teenuse osutamise kohustuse täitmisega seotud netokulusid. Nagu meenutavad Prantsuse ametivõimud, on see kohustus ja eespool vaadeldud sätted täielikult kohaldatavad teatatud eelarvetoetuse ning iga-aastase finantsmehhanismi suhtes, mille lahutamatuks osaks toetus edaspidi on. |
| --- | --- |

(100)

Aastase toetuse arvutamine avaliku teenuse osutamise ülesandega seotud kulude põhjal, millest on maha arvatud allesjäävad neto äritulud, on lisaks kooskõlas Prantsuse Vabariigi kohustusega, mis tuleneb kommunikatsioonivabadust käsitleva seaduse nr 86-1067 muudetud redaktsiooni artiklist 44 ning Prantsuse riigi ja riikliku audiovisuaalsektori asutuste finantssuhteid reguleeriva dekreedi artiklist 2, mille kohaselt ei tohi France Télévisions’ile eraldatavad riiklikud vahendid ületada ettevõttele pandud avaliku teenuse osutamise kohustuse täitmisega seotud netokulusid. Nagu meenutavad Prantsuse ametivõimud, on see kohustus ja eespool vaadeldud sätted täielikult kohaldatavad teatatud eelarvetoetuse ning iga-aastase finantsmehhanismi suhtes, mille lahutamatuks osaks toetus edaspidi on.

| (101) | Järelikult on aastase toetuse arvutamine avaliku teenuse osutamise ülesandega seotud netokulude põhjal, millest on maha arvatud allesjäävad neto äritulud, proportsionaalne komisjoni ringhäälinguteatise mõistes. |
| --- | --- |

(101)

Järelikult on aastase toetuse arvutamine avaliku teenuse osutamise ülesandega seotud netokulude põhjal, millest on maha arvatud allesjäävad neto äritulud, proportsionaalne komisjoni ringhäälinguteatise mõistes.

| (102) | Sellega seoses ei saa teatavate kolmandate huvitatud isikute vastupidised märkused ümber lükata järgmist järeldust:






  — | FFTCE märkuseid, milles väidetakse, et hüvitise maksmine saamata jäänud reklaamitulude eest, mis ei ole avaliku teenuse osutamise ülesande osa, ei ole seotud selle ülesande rahastamisega, ei saa arvesse võtta nagu ka M6 märkuseid saamata jäänud äritulude kõikumise ja seega vastavate hinnangute ebatäpsuse kohta. Iga-aastase toetuse summa tuleb määrata eelnevalt France Télévisions’i avaliku teenuse osutamisega seotud netokulude põhjal ning seega on Prantsuse Vabariigi esitatud hinnangulised summad aastateks 2010, 2011 ja 2012 puhtalt indikatiivsed. |
| --- | --- | --- |

(102)

Sellega seoses ei saa teatavate kolmandate huvitatud isikute vastupidised märkused ümber lükata järgmist järeldust:

—

FFTCE märkuseid, milles väidetakse, et hüvitise maksmine saamata jäänud reklaamitulude eest, mis ei ole avaliku teenuse osutamise ülesande osa, ei ole seotud selle ülesande rahastamisega, ei saa arvesse võtta nagu ka M6 märkuseid saamata jäänud äritulude kõikumise ja seega vastavate hinnangute ebatäpsuse kohta. Iga-aastase toetuse summa tuleb määrata eelnevalt France Télévisions’i avaliku teenuse osutamisega seotud netokulude põhjal ning seega on Prantsuse Vabariigi esitatud hinnangulised summad aastateks 2010, 2011 ja 2012 puhtalt indikatiivsed.

| — | M6 märkused, milles püütakse väita, et analüütilise arvestussüsteemi väidetav puudumine France Télévisions’is, millele viitab Prantsuse kontrollikoda, tekitab struktuursel viisil ülemäärase hüvitise maksmist, kuna toetuse suurus sõltub mitteobjektiivsetest kuludest, nagu ka TF1 märkused ülemäärase hüvitamise kohta kuludega mittetoimetuleku ja halva juhtimise tõttu, ei ole põhjendatud. Esiteks viitas kontrollikoda 2009. aasta oktoobris sellise juhtimissüsteemi puudumisele France Télévisions’i kontserni tasandil, mis ühendaks tütarettevõtete analüütilised arvestussüsteemid, mitte aga igasuguse analüütilise arvestussüsteemi puudumisele. Igal France Télévisions’i ettevõttel on oma analüütiline arvestussüsteem. |
| --- | --- |

—

M6 märkused, milles püütakse väita, et analüütilise arvestussüsteemi väidetav puudumine France Télévisions’is, millele viitab Prantsuse kontrollikoda, tekitab struktuursel viisil ülemäärase hüvitise maksmist, kuna toetuse suurus sõltub mitteobjektiivsetest kuludest, nagu ka TF1 märkused ülemäärase hüvitamise kohta kuludega mittetoimetuleku ja halva juhtimise tõttu, ei ole põhjendatud. Esiteks viitas kontrollikoda 2009. aasta oktoobris sellise juhtimissüsteemi puudumisele France Télévisions’i kontserni tasandil, mis ühendaks tütarettevõtete analüütilised arvestussüsteemid, mitte aga igasuguse analüütilise arvestussüsteemi puudumisele. Igal France Télévisions’i ettevõttel on oma analüütiline arvestussüsteem.

| — | Teiseks ei käsitleta uuringus hüvitise siseturuga kokkusobivuse kohta, vastupidiselt uuringule, milles käsitletakse majandusliku eelise olemasolu France Télévisions’i jaoks, kulusid, mis võiksid ühel keskmisel hästi juhitud sektori ettevõttel tekkida üldhuvi pakkuva teenuse osutamiseks. Uuringus käsitletakse hoopis kulusid, mida France Télévisions peab tegelikult tegema, arvestades seejuures kulude vähenemist tulevikus. Nagu ka eespool näidatud, on seega France Télévisions’ile riiklikest vahenditest makstav kogusumma väiksem kulutustest, mis tal tekivad seoses avaliku teenuse osutamisega, ning see summa on kindlaks määratud selliselt, et vältida ülemäärase hüvitise maksmist, arvestades, et neto äritulud on juba maha arvatud. |
| --- | --- |

—

Teiseks ei käsitleta uuringus hüvitise siseturuga kokkusobivuse kohta, vastupidiselt uuringule, milles käsitletakse majandusliku eelise olemasolu France Télévisions’i jaoks, kulusid, mis võiksid ühel keskmisel hästi juhitud sektori ettevõttel tekkida üldhuvi pakkuva teenuse osutamiseks. Uuringus käsitletakse hoopis kulusid, mida France Télévisions peab tegelikult tegema, arvestades seejuures kulude vähenemist tulevikus. Nagu ka eespool näidatud, on seega France Télévisions’ile riiklikest vahenditest makstav kogusumma väiksem kulutustest, mis tal tekivad seoses avaliku teenuse osutamisega, ning see summa on kindlaks määratud selliselt, et vältida ülemäärase hüvitise maksmist, arvestades, et neto äritulud on juba maha arvatud.

| (103) | Nendes märkustes, mille väited aastase toetussumma ette kindlaksmääramise kohta on põhjendamatud, ei ole lisaks arvesse võetud järelkontrolli mehhanismide olemasolu. Nagu näidatud allpool, järgneb aastase toetussumma eelarveseaduses ette kindlaksmääramisele tegelikult järelkontrolli mehhanismide rakendamine ja vajaduse korral toetuse tagasinõudmine. |
| --- | --- |

(103)

Nendes märkustes, mille väited aastase toetussumma ette kindlaksmääramise kohta on põhjendamatud, ei ole lisaks arvesse võetud järelkontrolli mehhanismide olemasolu. Nagu näidatud allpool, järgneb aastase toetussumma eelarveseaduses ette kindlaksmääramisele tegelikult järelkontrolli mehhanismide rakendamine ja vajaduse korral toetuse tagasinõudmine.

| (104) | Ringhäälinguteatises on ette nähtud, et liikmesriigid peavad rakendama sobivaid mehhanisme igasuguse ülemäärase hüvitise maksmise vältimiseks, teostades regulaarset kontrolli riigi eraldatud vahendite kasutamise üle. Teatises on täpsustatud, et kontrolli tõhususe eelduseks on selle teostamine regulaarselt kindlate ajavahemike järel sõltumatu üksuse poolt, millega kaasnevad mehhanismid ühelt poolt võimalike ülemääraste hüvitiste tagasinõudmiseks või järgmiseks aastaks nõuetekohaseks reservide määramiseks, mis ei ületa 10 % avaliku teenuse osutamisega seotud aastastest kuludest, või teiselt poolt võimalike risttoetuste tagasinõudmiseks. |
| --- | --- |

(104)

Ringhäälinguteatises on ette nähtud, et liikmesriigid peavad rakendama sobivaid mehhanisme igasuguse ülemäärase hüvitise maksmise vältimiseks, teostades regulaarset kontrolli riigi eraldatud vahendite kasutamise üle. Teatises on täpsustatud, et kontrolli tõhususe eelduseks on selle teostamine regulaarselt kindlate ajavahemike järel sõltumatu üksuse poolt, millega kaasnevad mehhanismid ühelt poolt võimalike ülemääraste hüvitiste tagasinõudmiseks või järgmiseks aastaks nõuetekohaseks reservide määramiseks, mis ei ületa 10 % avaliku teenuse osutamisega seotud aastastest kuludest, või teiselt poolt võimalike risttoetuste tagasinõudmiseks.

| (105) | 30. septembri 1986. aasta seaduse nr 86-1067 artiklis 44 on täpsustatud, et „Riikliku audiovisuaalsektori asutustele eraldatud riigi vahendid, mis on ette nähtud neile asutustele pandud avaliku teenuse osutamise kohustuste täitmiseks, ei tohi ületada nende kohustuste täitmisega seotud kulude summat”. See säte tuleneb Prantsuse riigi võetud kohustustest viia seadusesse selgelt sisse põhimõte, mille kohaselt ei tohi avaliku teenuse osutamise eest maksta ülemäärast hüvitist. See põhimõte tuleneb menetlusest, mille tulemuseks oli komisjoni 20. aprilli 2005. aasta otsus abi kokkusobivuse kohta litsentsitasu vahendite kasutamise puhul (14). |
| --- | --- |

(105)

30. septembri 1986. aasta seaduse nr 86-1067 artiklis 44 on täpsustatud, et „Riikliku audiovisuaalsektori asutustele eraldatud riigi vahendid, mis on ette nähtud neile asutustele pandud avaliku teenuse osutamise kohustuste täitmiseks, ei tohi ületada nende kohustuste täitmisega seotud kulude summat”. See säte tuleneb Prantsuse riigi võetud kohustustest viia seadusesse selgelt sisse põhimõte, mille kohaselt ei tohi avaliku teenuse osutamise eest maksta ülemäärast hüvitist. See põhimõte tuleneb menetlusest, mille tulemuseks oli komisjoni 20. aprilli 2005. aasta otsus abi kokkusobivuse kohta litsentsitasu vahendite kasutamise puhul (14).

| (106) | 15. mai 2007. aasta dekreedi nr 2007-958 (mis käsitleb finantssuhteid riigi ja audiovisuaalse kommunikatsiooni valdkonna avaliku sektori asutuste vahel) artiklis 2 on sätestatud samas sõnastuses nagu 30. septembri 1989. aasta seaduse artiklis 53, et tuleb arvesse võtta „avaliku teenuse ülesandega seotud otseseid või kaudseid tulusid” ning on täpsustatud, et avaliku teenuse kohustuse täitmisega seotud kulud määratakse eraldi arvestuse põhjal. Dekreedi artiklis 3 on sätestatud, et France Télévisions ja selle tütarettevõtjad on kohustatud teostama oma äritegevust turutingimusi arvestades ning laskma ettevõttevälisel asutusel koostada igal aastal selle kohustuse täitmise kohta aruande, mis saadetakse vastutavale ministrile, rahvusassambleele ja senatile. Viimane säte sisaldus ka Prantsuse Vabariigi kohustustes, mis on esitatud põhjenduses 7 viidatud komisjoni 20. aprilli 2005. aasta otsuses. |
| --- | --- |

(106)

15. mai 2007. aasta dekreedi nr 2007-958 (mis käsitleb finantssuhteid riigi ja audiovisuaalse kommunikatsiooni valdkonna avaliku sektori asutuste vahel) artiklis 2 on sätestatud samas sõnastuses nagu 30. septembri 1989. aasta seaduse artiklis 53, et tuleb arvesse võtta „avaliku teenuse ülesandega seotud otseseid või kaudseid tulusid” ning on täpsustatud, et avaliku teenuse kohustuse täitmisega seotud kulud määratakse eraldi arvestuse põhjal. Dekreedi artiklis 3 on sätestatud, et France Télévisions ja selle tütarettevõtjad on kohustatud teostama oma äritegevust turutingimusi arvestades ning laskma ettevõttevälisel asutusel koostada igal aastal selle kohustuse täitmise kohta aruande, mis saadetakse vastutavale ministrile, rahvusassambleele ja senatile. Viimane säte sisaldus ka Prantsuse Vabariigi kohustustes, mis on esitatud põhjenduses 7 viidatud komisjoni 20. aprilli 2005. aasta otsuses.

| (107) | Euroopa Liidu Üldkohus tuvastas, et nii ülemäärase hüvitise mittemaksmise põhimõtet kui ka France Télévisions’i poolt oma äritegevuse suhtes kohaldatavat kontrolli käsitlevad õigusnormid vastavad täpselt komisjoni muredele, mida ta väljendas 20. aprilli 2005. aasta otsuseni viinud menetluses (15). Kohus kinnitas muu hulgas nende kohustuste täitmise suhtes teostatava järelkontrolli sobivust (16). |
| --- | --- |

(107)

Euroopa Liidu Üldkohus tuvastas, et nii ülemäärase hüvitise mittemaksmise põhimõtet kui ka France Télévisions’i poolt oma äritegevuse suhtes kohaldatavat kontrolli käsitlevad õigusnormid vastavad täpselt komisjoni muredele, mida ta väljendas 20. aprilli 2005. aasta otsuseni viinud menetluses (15). Kohus kinnitas muu hulgas nende kohustuste täitmise suhtes teostatava järelkontrolli sobivust (16).

| (108) | Komisjonile esitati aruanded dekreedi artiklite 2 ja 3 täitmise kohta 2007. ja 2008. aastal (dekreedi artikli 3 alusel koostatud aruanded on auditeerinud 2007. aasta osas audiitorfirmad PriceWaterhouseCoopers ja KPMG ning 2008. aasta osas Cabinet Rise) ning artiklis 2 ettenähtud aruande projekt 2009. aasta kohta, mille ta ka läbi vaatas. Esitatud aruannetest järeldub, et France Télévisions’ile eraldatud riiklikud vahendid ei ületanud talle pandud avaliku teenuse osutamise kohustuste täitmisega seotud netokulusid ning France Télévisions arvestas oma äritegevuse teostamisel tavapäraseid turutingimusi. Seda arvestades on seega välistatud äritegevuse ja avaliku teenuse osutamisega seotud tegevuste vahelised risttoetused. Kõnealuste aruannete koostamine näitab lisaks, et France Télévisions’i erinevate kanalite kulude ja vahendite kohta aruannete koostamine on võimalik olemasolevate arvepidamissüsteemide alusel, mis lükkab ümber M6 väited. |
| --- | --- |

(108)

Komisjonile esitati aruanded dekreedi artiklite 2 ja 3 täitmise kohta 2007. ja 2008. aastal (dekreedi artikli 3 alusel koostatud aruanded on auditeerinud 2007. aasta osas audiitorfirmad PriceWaterhouseCoopers ja KPMG ning 2008. aasta osas Cabinet Rise) ning artiklis 2 ettenähtud aruande projekt 2009. aasta kohta, mille ta ka läbi vaatas. Esitatud aruannetest järeldub, et France Télévisions’ile eraldatud riiklikud vahendid ei ületanud talle pandud avaliku teenuse osutamise kohustuste täitmisega seotud netokulusid ning France Télévisions arvestas oma äritegevuse teostamisel tavapäraseid turutingimusi. Seda arvestades on seega välistatud äritegevuse ja avaliku teenuse osutamisega seotud tegevuste vahelised risttoetused. Kõnealuste aruannete koostamine näitab lisaks, et France Télévisions’i erinevate kanalite kulude ja vahendite kohta aruannete koostamine on võimalik olemasolevate arvepidamissüsteemide alusel, mis lükkab ümber M6 väited.

| (109) | Teatatud eelarvetoetuse suhtes kohaldatakse dekreedis nr 2007-958 ettenähtud riiklike vahendite üle teostatava järelkontrolli meetodeid. Alates kontrolli rakendamisest ei ole France Télévisions’ile eraldatud riiklikud vahendid olnud piisavad selleks, et katta avaliku teenuse osutamise kohustuste täitmisega seotud netokulusid, seega ei saa tekkida küsimust ülemäärase hüvitise võimaliku maksmise kohta. Eespool tabelis 1 esitatud äriplaanist tulenevates keskmiste kulude ja tulude prognoosides on aastaks 2012 ette nähtud väike ülejääk, mida juhul, kui see kinnitatakse ja kui seda ei tule kasutada aastateks 2010 ja 2011 prognoositud puudujäägi katmiseks, peaks esmajärjekorras kasutama audiovisuaalse loomingu kulude katteks. |
| --- | --- |

(109)

Teatatud eelarvetoetuse suhtes kohaldatakse dekreedis nr 2007-958 ettenähtud riiklike vahendite üle teostatava järelkontrolli meetodeid. Alates kontrolli rakendamisest ei ole France Télévisions’ile eraldatud riiklikud vahendid olnud piisavad selleks, et katta avaliku teenuse osutamise kohustuste täitmisega seotud netokulusid, seega ei saa tekkida küsimust ülemäärase hüvitise võimaliku maksmise kohta. Eespool tabelis 1 esitatud äriplaanist tulenevates keskmiste kulude ja tulude prognoosides on aastaks 2012 ette nähtud väike ülejääk, mida juhul, kui see kinnitatakse ja kui seda ei tule kasutada aastateks 2010 ja 2011 prognoositud puudujäägi katmiseks, peaks esmajärjekorras kasutama audiovisuaalse loomingu kulude katteks.

| (110) | Igal juhul selleks, et viia olemasolev meede kooskõlla ringhäälinguteatisega 2009. aastal kehtestatud täpsustavate nõuetega, kohustub Prantsuse Vabariik muutma 15. mai 2007. aasta dekreedi nr 2007-958 artiklit 2 järgmiselt:






  — | tagab, et eraldi arvestussüsteemide aastaaruannet oleks artiklis 3 esitatud aruande eeskujul kontrollinud välisasutus, kelle valiku peavad heaks kiitma kommunikatsiooni valdkonna eest vastutav minister ning rahvusassamblee ja senat, kusjuures kontrolli kulud katab France Télévisions; |
| --- | --- | --- |

(110)

Igal juhul selleks, et viia olemasolev meede kooskõlla ringhäälinguteatisega 2009. aastal kehtestatud täpsustavate nõuetega, kohustub Prantsuse Vabariik muutma 15. mai 2007. aasta dekreedi nr 2007-958 artiklit 2 järgmiselt:

—

tagab, et eraldi arvestussüsteemide aastaaruannet oleks artiklis 3 esitatud aruande eeskujul kontrollinud välisasutus, kelle valiku peavad heaks kiitma kommunikatsiooni valdkonna eest vastutav minister ning rahvusassamblee ja senat, kusjuures kontrolli kulud katab France Télévisions;

| — | täiustab mehhanismi, millega tagatakse võimalike ülemääraste hüvitiste või risttoetuste tõhus tagasinõudmine, kui see selgub eraldi peetavatest aruannetest ja kui need hüvitised või toetused ei ole kooskõlas 30. septembri 1986. aasta kommunikatsioonivabadust käsitlevat seaduse nr 86-1067 artikliga 53. |
| --- | --- |

—

täiustab mehhanismi, millega tagatakse võimalike ülemääraste hüvitiste või risttoetuste tõhus tagasinõudmine, kui see selgub eraldi peetavatest aruannetest ja kui need hüvitised või toetused ei ole kooskõlas 30. septembri 1986. aasta kommunikatsioonivabadust käsitlevat seaduse nr 86-1067 artikliga 53.

| (111) | Nendel asjaoludel näib, et Prantsuse Vabariigil on olemas sobivad mehhanismid riiklike vahendite kasutamise üle tõhusa regulaarse kontrolli teostamiseks, et vältida igasuguste ülemääraste hüvitiste või risttoetuste maksmist, nagu on ette nähtud ringhäälinguteatises. |
| --- | --- |

(111)

Nendel asjaoludel näib, et Prantsuse Vabariigil on olemas sobivad mehhanismid riiklike vahendite kasutamise üle tõhusa regulaarse kontrolli teostamiseks, et vältida igasuguste ülemääraste hüvitiste või risttoetuste maksmist, nagu on ette nähtud ringhäälinguteatises.

| (112) | Eelnevat arvestades on selge, et võimalikud konkurentsipiirangud, mis on tingitud France Télévisions’i tegutsemisest turul, kus ta tegutseb veel ka pärast reformi täielikku elluviimist, on kokkuvõttes piiratud. France Télévisions’i turul osalemine tõenäoliselt väheneb oluliselt ning reformi tulemusena nähakse ette vähemalt osalist telereklaami nõudluse liikumist France Télévisions’i konkurentide poole. |
| --- | --- |

(112)

Eelnevat arvestades on selge, et võimalikud konkurentsipiirangud, mis on tingitud France Télévisions’i tegutsemisest turul, kus ta tegutseb veel ka pärast reformi täielikku elluviimist, on kokkuvõttes piiratud. France Télévisions’i turul osalemine tõenäoliselt väheneb oluliselt ning reformi tulemusena nähakse ette vähemalt osalist telereklaami nõudluse liikumist France Télévisions’i konkurentide poole.

| (113) | Nagu on märgitud ühes kirjas, mille avaldasid seitse eratelekanalit ja eraraadiojaama, annab reformi lõpuleviimine, millega kaotatakse reklaam France Télévisions’i programmidest: „erameediakanalitele paindlikkuse, mida neil just vaja on”, samas kui reklaami säilitamisel: „on saatuslikud tagajärjed kogu Prantsuse meediale ning see muudab oluliselt turuosaliste majandusarengu väljavaateid...” (17). |
| --- | --- |

(113)

Nagu on märgitud ühes kirjas, mille avaldasid seitse eratelekanalit ja eraraadiojaama, annab reformi lõpuleviimine, millega kaotatakse reklaam France Télévisions’i programmidest: „erameediakanalitele paindlikkuse, mida neil just vaja on”, samas kui reklaami säilitamisel: „on saatuslikud tagajärjed kogu Prantsuse meediale ning see muudab oluliselt turuosaliste majandusarengu väljavaateid...” (17).

| (114) | Teisisõnu vähendab France Télévisions’i osaline turult lahkumine ja tulude – äritulude või riigitoetuste – struktuurne suunamine selliste programmide levitamisele, mis vastavad France Télévisions’i üldhuvi pakkuva teenuse osutamise ülesandele ja seda ilma otsese rahalise hüvitiseta vaatajaskonna saamiseks, võimalikke konkurentsipiiranguid turgudel, kus France Télévisions tegutseb. France Télévisions’i lahkumine jätab turule vaba ruumi, mida võivad kasutada uued turule sisenejad või praegused väiksema turuosaga turuosalised, mis lõppkokkuvõttes elavdab konkurentsi. |
| --- | --- |

(114)

Teisisõnu vähendab France Télévisions’i osaline turult lahkumine ja tulude – äritulude või riigitoetuste – struktuurne suunamine selliste programmide levitamisele, mis vastavad France Télévisions’i üldhuvi pakkuva teenuse osutamise ülesandele ja seda ilma otsese rahalise hüvitiseta vaatajaskonna saamiseks, võimalikke konkurentsipiiranguid turgudel, kus France Télévisions tegutseb. France Télévisions’i lahkumine jätab turule vaba ruumi, mida võivad kasutada uued turule sisenejad või praegused väiksema turuosaga turuosalised, mis lõppkokkuvõttes elavdab konkurentsi.

| (115) | Seega arvestades Prantsuse Vabariigi poolt alla kirjutatud kokkulepetes esitatud teavet, on riikliku rahastamise eesmärk võimaldada France Télévisions’il katta oma netokulusid, mis on seotud talle pandud kohustuste täitmisega, ning see rahastamine peaks piirduma nende kuludega ja rahastamise suhtes peab säilima järelkontroll, mis vastab kehtiva ringhäälinguteatise tingimustele. Võttes lisaks arvesse, et France Télévisions vähendab ka oma konkurentsiturul osalemist, ei ähvarda kavandatav abi kahjustada kaubavahetuse arengut vastuoluliselt liidu huvidega, täites seeläbi ELi toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 kohaldamiseks vajalikud tingimused. |
| --- | --- |

(115)

Seega arvestades Prantsuse Vabariigi poolt alla kirjutatud kokkulepetes esitatud teavet, on riikliku rahastamise eesmärk võimaldada France Télévisions’il katta oma netokulusid, mis on seotud talle pandud kohustuste täitmisega, ning see rahastamine peaks piirduma nende kuludega ja rahastamise suhtes peab säilima järelkontroll, mis vastab kehtiva ringhäälinguteatise tingimustele. Võttes lisaks arvesse, et France Télévisions vähendab ka oma konkurentsiturul osalemist, ei ähvarda kavandatav abi kahjustada kaubavahetuse arengut vastuoluliselt liidu huvidega, täites seeläbi ELi toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 kohaldamiseks vajalikud tingimused.

| (116) | Lisaks sellele kohustub Prantsuse Vabariik esitama komisjonile aastaaruanded kuni 2013. aastani, mil riikliku audiovisuaalsektori reform on ellu viidud ning on võimalik hakata tegelema reformi rakendamise nende külgedega, mis on rohkem seotud riigiabi eeskirjadega, näiteks igal aastal makstavad hüvitised ja järelkontrolli mehhanismid, France Télévisions’i äritegevuses rakendatavad tingimused, France Télévisions’i turupositsiooni muutus ning eesmärke ja vahendeid käsitleva kokkuleppe täitmine igal aastal. |
| --- | --- |

(116)

Lisaks sellele kohustub Prantsuse Vabariik esitama komisjonile aastaaruanded kuni 2013. aastani, mil riikliku audiovisuaalsektori reform on ellu viidud ning on võimalik hakata tegelema reformi rakendamise nende külgedega, mis on rohkem seotud riigiabi eeskirjadega, näiteks igal aastal makstavad hüvitised ja järelkontrolli mehhanismid, France Télévisions’i äritegevuses rakendatavad tingimused, France Télévisions’i turupositsiooni muutus ning eesmärke ja vahendeid käsitleva kokkuleppe täitmine igal aastal.

| (117) | Arvestades reformi ulatuslikkust, reformiga kasutusele võetavaid uuendusi France Télévisions’i avaliku teenuse osutamise ülesande rahastamisel, selle tagajärgi France Télévisions’i kulude ja tulude muutustele ning France Télévisions’i ja tema konkurentide äritulusid mõjutava majanduskeskkonna ebakindlust, võimaldab nimetatud kohustus komisjonil kontrollida ja jälgida lähemalt reformi elluviimist, nagu ka Prantsuse Vabariigi poolt käesoleva menetluse raames võetud kohustuste täitmist. |
| --- | --- |

(117)

Arvestades reformi ulatuslikkust, reformiga kasutusele võetavaid uuendusi France Télévisions’i avaliku teenuse osutamise ülesande rahastamisel, selle tagajärgi France Télévisions’i kulude ja tulude muutustele ning France Télévisions’i ja tema konkurentide äritulusid mõjutava majanduskeskkonna ebakindlust, võimaldab nimetatud kohustus komisjonil kontrollida ja jälgida lähemalt reformi elluviimist, nagu ka Prantsuse Vabariigi poolt käesoleva menetluse raames võetud kohustuste täitmist.

| (118) | Komisjon väljendas oma menetluse algatamise otsuses kahtlust püsiva seose olemasolu suhtes reklaamile ja elektroonilisele sidele kehtestatud uutest maksudest saadavate tulude ja France Télévisions’ile alates 2010. aastast makstava iga-aastase toetuse vahel. Kui selline seos olekski olemas, siis tuleks neid makse käsitleda abi lahutamatu osana ning tuleks uurida sellise abi kokkusobivust siseturuga. Kui sellise seose olemasolu saaks välistada 2009. aasta puhul, arvestades 5. märtsi 2009. aasta riiklikku audiovisuaalsektorit käsitleva seaduse nr 2009-258 jõustumist ja rakendamist, jääb alles kahtlus tuleviku suhtes, võttes arvesse Prantsuse kõige kõrgemate ametivõimude esitatud avaldusi. |
| --- | --- |

(118)

Komisjon väljendas oma menetluse algatamise otsuses kahtlust püsiva seose olemasolu suhtes reklaamile ja elektroonilisele sidele kehtestatud uutest maksudest saadavate tulude ja France Télévisions’ile alates 2010. aastast makstava iga-aastase toetuse vahel. Kui selline seos olekski olemas, siis tuleks neid makse käsitleda abi lahutamatu osana ning tuleks uurida sellise abi kokkusobivust siseturuga. Kui sellise seose olemasolu saaks välistada 2009. aasta puhul, arvestades 5. märtsi 2009. aasta riiklikku audiovisuaalsektorit käsitleva seaduse nr 2009-258 jõustumist ja rakendamist, jääb alles kahtlus tuleviku suhtes, võttes arvesse Prantsuse kõige kõrgemate ametivõimude esitatud avaldusi.

| (119) | Euroopa Kohtu praktikast ilmneb, mida kinnitab ka 22. detsembri 2008. aasta eelotsus asjas Régie Networks (C-333/07) (punkt 99), et „selleks et maksu saaks käsitleda abimeetme lahutamatu osana, peab asjaomase siseriikliku õiguse alusel olema maksu ja antava abi vahel kindlasti selline püsiv seos, kus maksutulud on tingimata ette nähtud antava abi rahastamiseks ja mõjutavad otseselt antava abi suurust ning järelikult ka hinnangut selle abi kokkusobivuse kohta ühisturuga” (18). Allpool vaadeldakse Euroopa Kohtu kehtestatud kahte kohaldamise tingimust, nimelt asjaomaseid siseriiklikke õigusnorme ning otsest mõju abi suurusele. |
| --- | --- |

(119)

Euroopa Kohtu praktikast ilmneb, mida kinnitab ka 22. detsembri 2008. aasta eelotsus asjas Régie Networks (C-333/07) (punkt 99), et „selleks et maksu saaks käsitleda abimeetme lahutamatu osana, peab asjaomase siseriikliku õiguse alusel olema maksu ja antava abi vahel kindlasti selline püsiv seos, kus maksutulud on tingimata ette nähtud antava abi rahastamiseks ja mõjutavad otseselt antava abi suurust ning järelikult ka hinnangut selle abi kokkusobivuse kohta ühisturuga” (18). Allpool vaadeldakse Euroopa Kohtu kehtestatud kahte kohaldamise tingimust, nimelt asjaomaseid siseriiklikke õigusnorme ning otsest mõju abi suurusele.

| (120) | Prantsuse õiguses võib 1. augusti 2001. aasta eelarveseadusi käsitleva alusseaduse artikli 36 alusel juriidilist isikut rahastada Prantsuse riigi vahendite arvelt üksnes eelarveseaduse vastava sätte alusel. Eelarveseaduses peab seega olema selgelt ette nähtud, et 5. märtsi 2009. aasta seadusega nr 2009-258 kehtestatud reklaami- ja elektroonilise side maksudest saadavad tulud on ette nähtud France Télévisions’i rahastamiseks. Tänaseni ei ole sellist sätet vastu võetud. Tulevikus kohustub Prantsuse Vabariik saatma komisjonile iga süsteemi struktuuris kavandatava muudatuse kohta uue teatise vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikele 3. Esitatud asjaoludel ei saa siseriikliku õiguse alusel tuvastada püsivat seost teatatud abi ja uute maksude vahel Euroopa Kohtu väljakujunenud praktika tähenduses. |
| --- | --- |

(120)

Prantsuse õiguses võib 1. augusti 2001. aasta eelarveseadusi käsitleva alusseaduse artikli 36 alusel juriidilist isikut rahastada Prantsuse riigi vahendite arvelt üksnes eelarveseaduse vastava sätte alusel. Eelarveseaduses peab seega olema selgelt ette nähtud, et 5. märtsi 2009. aasta seadusega nr 2009-258 kehtestatud reklaami- ja elektroonilise side maksudest saadavad tulud on ette nähtud France Télévisions’i rahastamiseks. Tänaseni ei ole sellist sätet vastu võetud. Tulevikus kohustub Prantsuse Vabariik saatma komisjonile iga süsteemi struktuuris kavandatava muudatuse kohta uue teatise vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikele 3. Esitatud asjaoludel ei saa siseriikliku õiguse alusel tuvastada püsivat seost teatatud abi ja uute maksude vahel Euroopa Kohtu väljakujunenud praktika tähenduses.

| (121) | Lisaks näib, et peamine kriteerium, mille alusel määratakse aastase eelarvetoetuse summa, millele lisandub TV-litsentsi tasu arvelt laekunud vahenditest eraldatav summa, on France Télévisions’ile pandud avaliku teenuse osutamise kohustuse täitmisega seotud netokulude summa, mitte aga uutest maksudest saadav tulu. Kuna avaliku teenuse osutamisega seotud eeldatavate kulude suhtes teostatakse praegu ja ka edaspidi eelhinnang vastavalt eesmärke ja vahendeid käsitlevale kokkuleppele, kohaldades kommunikatsioonivabadust käsitleva 30. septembri 1986. aasta seaduse nr 86-1067 muudetud redaktsiooni artiklit 53, siis määratakse eelarveseaduse eelnõus ettenähtud aastase toetuse suurus eeldatavate netokulude alusel, kusjuures tuleb tõendada prognooside ja tulemuste vastavust ning vajadusel neid hiljem korrigeerida vastavalt 15. mai 2007. aasta dekreedi nr 2007-958 (mis käsitleb finantssuhteid riigi ja audiovisuaalse kommunikatsiooni valdkonna avaliku sektori asutuste vahel) artiklis 2 ettenähtud aruande raames. Kuna kulud ei ole seotud maksude arvelt kogutud vahenditega, ei saa maksudest saadud tulu otseselt abisumma suurust mõjutada. Lisaks ilmneb, et Prantsusmaa valitsuse poolt algselt kavandatud maksumäärasid vähendati seaduse lõplikus parlamendi poolt heakskiidetud versioonis, kuid see ei tähendanud France Télévisions’ile makstava toetuse samaaegset ja proportsionaalset vähendamist. |
| --- | --- |

(121)

Lisaks näib, et peamine kriteerium, mille alusel määratakse aastase eelarvetoetuse summa, millele lisandub TV-litsentsi tasu arvelt laekunud vahenditest eraldatav summa, on France Télévisions’ile pandud avaliku teenuse osutamise kohustuse täitmisega seotud netokulude summa, mitte aga uutest maksudest saadav tulu. Kuna avaliku teenuse osutamisega seotud eeldatavate kulude suhtes teostatakse praegu ja ka edaspidi eelhinnang vastavalt eesmärke ja vahendeid käsitlevale kokkuleppele, kohaldades kommunikatsioonivabadust käsitleva 30. septembri 1986. aasta seaduse nr 86-1067 muudetud redaktsiooni artiklit 53, siis määratakse eelarveseaduse eelnõus ettenähtud aastase toetuse suurus eeldatavate netokulude alusel, kusjuures tuleb tõendada prognooside ja tulemuste vastavust ning vajadusel neid hiljem korrigeerida vastavalt 15. mai 2007. aasta dekreedi nr 2007-958 (mis käsitleb finantssuhteid riigi ja audiovisuaalse kommunikatsiooni valdkonna avaliku sektori asutuste vahel) artiklis 2 ettenähtud aruande raames. Kuna kulud ei ole seotud maksude arvelt kogutud vahenditega, ei saa maksudest saadud tulu otseselt abisumma suurust mõjutada. Lisaks ilmneb, et Prantsusmaa valitsuse poolt algselt kavandatud maksumäärasid vähendati seaduse lõplikus parlamendi poolt heakskiidetud versioonis, kuid see ei tähendanud France Télévisions’ile makstava toetuse samaaegset ja proportsionaalset vähendamist.

| (122) | Eespool esitatut arvestades ei moodusta 5. märtsi 2009. aasta seadusega nr 2009-258 kehtestatud reklaami- ja elektroonilise side maksud abi lahutamatut osa ning järelikult tuleb need abi siseturuga kokkusobivuse uuringust välja jätta vastupidiselt teatavate kolmandate huvitatud isikute, nimelt ACT, FFTCE, eravõrkude ühenduse, M6 ja TF1 väidetele. |
| --- | --- |

(122)

Eespool esitatut arvestades ei moodusta 5. märtsi 2009. aasta seadusega nr 2009-258 kehtestatud reklaami- ja elektroonilise side maksud abi lahutamatut osa ning järelikult tuleb need abi siseturuga kokkusobivuse uuringust välja jätta vastupidiselt teatavate kolmandate huvitatud isikute, nimelt ACT, FFTCE, eravõrkude ühenduse, M6 ja TF1 väidetele.

| (123) | Esitatud järeldus ei piira nimetatud maksude ja nende erisätete kokkusobivust liidu õigusega eraldiseisvate meetmetena, eelkõige elektroonilise side maksu osas, võttes arvesse küsimusi, mida uuritakse rikkumismenetluse nr 2009/5061 raames seoses direktiiviga 2002/20/EÜ või Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiiviga 2002/21/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühise reguleeriva raamistiku kohta (19). |
| --- | --- |

(123)

Esitatud järeldus ei piira nimetatud maksude ja nende erisätete kokkusobivust liidu õigusega eraldiseisvate meetmetena, eelkõige elektroonilise side maksu osas, võttes arvesse küsimusi, mida uuritakse rikkumismenetluse nr 2009/5061 raames seoses direktiiviga 2002/20/EÜ või Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiiviga 2002/21/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühise reguleeriva raamistiku kohta (19).

| (124) | Komisjoni võtab arvesse ka Prantsusmaa avaldust, milles välistatakse nimetatud maksud käesoleva otsuse aluseks oleva teatise kohaldamisalast. |
| --- | --- |

(124)

Komisjoni võtab arvesse ka Prantsusmaa avaldust, milles välistatakse nimetatud maksud käesoleva otsuse aluseks oleva teatise kohaldamisalast.

VII.   JÄRELDUSED

| (125) | Arvestades eespool esitatut, järeldab komisjon, et France Télévisions’ile antavat iga-aastast eespool kirjeldatud eelarvetoetust võib pidada siseturuga kokkusobivaks ELi toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 alusel ja vastavalt avalik-õigusliku ringhäälingu teenuse osutamise põhimõtetele ja eeskirjadele, |
| --- | --- |

(125)

Arvestades eespool esitatut, järeldab komisjon, et France Télévisions’ile antavat iga-aastast eespool kirjeldatud eelarvetoetust võib pidada siseturuga kokkusobivaks ELi toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 alusel ja vastavalt avalik-õigusliku ringhäälingu teenuse osutamise põhimõtetele ja eeskirjadele,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Riigiabi, mida Prantsuse Vabariik kavatseb anda ettevõtjale France Télévisions iga-aastase eelarvetoetusena kooskõlas 30. septembri 1986. aasta kommunikatsioonivabadust käsitleva seaduse nr 86-1067 muudetud redaktsiooni artikli 53 lõikega VI, on siseturuga kokkusobiv vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 106 lõikele 2.

Seega on abi andmine lubatud.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Prantsusmaale.

Brüssel, 20. juuli 2010

Komisjoni nimel

asepresident

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  ELT C 237, 2.10.2009, lk 9.

1

(2)  Vt joonealune märkus lk 1.

2

(3)  Komisjoni otsus 2004/838/EÜ (ELT L 361, 8.12.2004, lk 21).

3

(4)  Komisjoni otsus K(2005) 1166 lõplik (ELT C 235, 30.9.2005).

4

(5)  Komisjoni otsus K(2008) 3506 lõplik (ELT C 242, 23.9.2008).

5

(6)  Komisjoni otsus 2009/C 237/06 (ELT C 237, 2.10.2009, lk 9).

6

(7)  Nurksulud [...] tähistavad konfidentsiaalseid arvandmeid või ärisaladust, mille puhul on kasutatud näitajate vahemikku.

7

(8)  Vt otsuse K(2005) 1166 (lõplik) punktid 65–72.

8

(9)  ELT C 257, 27.10.2009, lk 1.

9

(10)  EÜT L 108, 24.4.2002, lk 21.

10

(11)  24. juuli 2003. aasta otsus kohtuasjas C-280/00: Altmark Trans, EKL 2003, lk I-7747, punktid 88–93.

11

(12)  ELT L 318, 17.11.2006, lk 17.

12

(13)  Vt menetluse algatamise otsuse punktid 68–75.

13

(14)  Vt otsuse K(2005) 1166 (lõplik) punktid 65–72.

14

(15)  11. märtsi 2009. aasta otsus kohtuasjas TF1 vs komisjon (kohtuasi T-354/05, EKL 2009, lk II-00471, punktid 205–209).

15

vs

(16)  Vt selle kohta 1. juuli 2010. aasta otsus kohtuasjas M6 ja TF1 vs komisjon (liidetud kohtuasjad T-568/08 ja T-573/08) punkt 115 ja järgmised punktid, kohtulahendite kogumikus veel avaldamata.

16

vs

(17)  TF1, M6, Canal +, Next Radio TV, NRJ, RTL ja Locales TV juhtide 21. juuni 2010. aasta kiri vabariigi presidendile, mis avaldati 24. juunil 2010 veebilehel: http://www.latribune.fr/technos-medias/publicite/20100623trib0a00523461/france-televisions-les-medias-prives-insistent-pour-mettre-fin-a-la-publicite-.html

17

(18)  22. detsembri 2008. aasta otsus, EKL 2008, lk I-10807. Vt ka 15. juuni 2006. aasta otsus liidetud kohtuasjades C-393/04 ja C-41/05, Air Liquide Industries Belgium, EKL 2006, lk I-5293, punkt 46.

18

(19)  EÜT L 108, 24.4.2002, lk 33.

19

---

| 4.3.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 59/63 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 59/63

---

KOMISJONI OTSUS,

1. märts 2011,

millega muudetakse otsust 2007/76/EÜ (millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 2006/2004 tarbijakaitseseaduse jõustamise eest vastutavate siseriiklike asutuste vahelise koostöö kohta) vastastikuse abi osas

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 1165 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2011/141/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. oktoobri 2004. aasta määrust (EÜ) nr 2006/2004 tarbijakaitseseaduse jõustamise eest vastutavate siseriiklike asutuste vahelise koostöö kohta (tarbijakaitsealase koostöö määrus), (1) eriti selle artikli 6 lõiget 4, artikli 7 lõiget 3, artikli 8 lõiget 7, artikli 9 lõiget 4, artikli 10 lõiget 3, artikli 12 lõiget 6, artikli 13 lõiget 5 ja artikli 15 lõiget 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjon võttis 22. detsembril 2006 (2) vastu otsuse 2007/76/EÜ, millega rakendatakse määrust (EÜ) nr 2006/2004 tarbijakaitseseaduse jõustamise eest vastutavate siseriiklike asutuste vahelise koostöö kohta. |
| --- | --- |

(1)

Komisjon võttis 22. detsembril 2006 (2) vastu otsuse 2007/76/EÜ, millega rakendatakse määrust (EÜ) nr 2006/2004 tarbijakaitseseaduse jõustamise eest vastutavate siseriiklike asutuste vahelise koostöö kohta.

| (2) | Otsust 2007/76/EÜ on muudetud komisjoni otsusega 2008/282/EÜ, (3) et kehtestada täitemeetmetest teavitamise, pärast hoiatuse saamist esitatava teabe ning turujärelevalve ja täitetoimingute koordineerimise põhimõtted. |
| --- | --- |

(2)

Otsust 2007/76/EÜ on muudetud komisjoni otsusega 2008/282/EÜ, (3) et kehtestada täitemeetmetest teavitamise, pärast hoiatuse saamist esitatava teabe ning turujärelevalve ja täitetoimingute koordineerimise põhimõtted.

| (3) | Otsuses 2007/76/EÜ sätestatud nõuded teatava teabe kustutamise kohta määruse (EÜ) nr 2006/2004 artikli 10 lõikes 1 osutatud andmebaasist ja korrapäraste teatiste kohta tuleb läbi vaadata tarbijakaitse järelevalve koostöövõrgustiku tegevuses saadud kogemuste põhjal. |
| --- | --- |

(3)

Otsuses 2007/76/EÜ sätestatud nõuded teatava teabe kustutamise kohta määruse (EÜ) nr 2006/2004 artikli 10 lõikes 1 osutatud andmebaasist ja korrapäraste teatiste kohta tuleb läbi vaadata tarbijakaitse järelevalve koostöövõrgustiku tegevuses saadud kogemuste põhjal.

| (4) | Samuti on asjakohane täpsustada koordineeriva pädeva asutuse kohustusi, koordineeritud täitetoimingutes osalemise tingimusi ja miinimumnõudeid, mis kehtivad kõnealuste täitetoimingute raames esitatava teabe suhtes. |
| --- | --- |

(4)

Samuti on asjakohane täpsustada koordineeriva pädeva asutuse kohustusi, koordineeritud täitetoimingutes osalemise tingimusi ja miinimumnõudeid, mis kehtivad kõnealuste täitetoimingute raames esitatava teabe suhtes.

| (5) | Otsus 2007/76/EÜ tuleb viia kooskõlla Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 95/46/EÜ (4) artikli 29 alusel asutatud töörühma (mille eesmärk on kaitsta üksikisikuid seoses isikuandmete töötlemisega) arvamuses 6/2007 (5) ja Euroopa andmekaitseinspektori arvamuses (6) esitatud seisukohtadega. |
| --- | --- |

(5)

Otsus 2007/76/EÜ tuleb viia kooskõlla Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 95/46/EÜ (4) artikli 29 alusel asutatud töörühma (mille eesmärk on kaitsta üksikisikuid seoses isikuandmete töötlemisega) arvamuses 6/2007 (5) ja Euroopa andmekaitseinspektori arvamuses (6) esitatud seisukohtadega.

| (6) | Seepärast tuleks otsust 2007/76/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(6)

Seepärast tuleks otsust 2007/76/EÜ vastavalt muuta.

| (7) | Käesolevas otsuses sätestatud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 2006/2004 artikli 19 lõike 1 alusel asutatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesolevas otsuses sätestatud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 2006/2004 artikli 19 lõike 1 alusel asutatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2007/76/EÜ lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisale.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 1. märts 2011

Komisjoni nimel

komisjoni liige

John DALLI

---

(1)  ELT L 364, 9.12.2004, lk 1.

1

(2)  ELT L 32, 6.2.2007, lk 192.

2

(3)  ELT L 89, 1.4.2008, lk 26.

3

(4)  EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.

4

(5)  Opinion 6/2007 on data protection issues related to the Consumer Protection Cooperation System (CPCS) 01910/2007/EN, WP 139 (tarbijakaitsealase koostöösüsteemiga seotud andmekaitseküsimusi käsitlev arvamus 6/2007, 01910/2007/EN, WP 139), vastu võetud 21. septembril 2007.

5

(6)  Euroopa andmekaitseinspektori arvamus 2010-0692.

6

---

LISA

Otsuse 2007/76/EÜ lisa muudetakse järgmiselt.

| 1. | Punkt 2.1.3 asendatakse järgmisega:






  „2.1.3. | Kui kokkuleppele ei jõuta, esitab vastuvõttev asutus ühtse kontaktasutuse kaudu kogu tema käsutuses oleva asjakohase teabe koos teabega korraldatud ja kavandatud uurimise ning võetud ja kavandatud täitemeetmete kohta (sealhulgas tähtajad) hiljemalt 14 päeva pärast taotluse saamist. Vastuvõttev asutus teavitab taotleja asutust nimetatud meetmetest korrapäraselt vastavalt vajadusele, ent vähemalt kord kolme kuu jooksul, kuni:






  a) | taotleja asutusele on saadetud kogu asjakohane teave, mis on vajalik, et teha kindlaks, kas ühendusesisene rikkumine on toimunud või kas esineb põhjendatud kahtlus, et selline rikkumine võib toimuda, või |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Punkt 2.1.3 asendatakse järgmisega:

„2.1.3.

Kui kokkuleppele ei jõuta, esitab vastuvõttev asutus ühtse kontaktasutuse kaudu kogu tema käsutuses oleva asjakohase teabe koos teabega korraldatud ja kavandatud uurimise ning võetud ja kavandatud täitemeetmete kohta (sealhulgas tähtajad) hiljemalt 14 päeva pärast taotluse saamist. Vastuvõttev asutus teavitab taotleja asutust nimetatud meetmetest korrapäraselt vastavalt vajadusele, ent vähemalt kord kolme kuu jooksul, kuni:

a)

taotleja asutusele on saadetud kogu asjakohane teave, mis on vajalik, et teha kindlaks, kas ühendusesisene rikkumine on toimunud või kas esineb põhjendatud kahtlus, et selline rikkumine võib toimuda, või

| b) | ühendusesisene rikkumine on lõppenud või on leidnud kinnitust, et esitatud taotlus on alusetu.” |
| --- | --- |

b)

ühendusesisene rikkumine on lõppenud või on leidnud kinnitust, et esitatud taotlus on alusetu.”

| 2. | Punktile 2.1.5 lisatakse järgmised lõigud:
  „Kui pädev asutus avastab, et määruse (EÜ) nr 2006/2004 artiklite 6, 7 ja 8 kohane vastastikuse abi taotlus sisaldab vigaseid andmeid, mida ei ole võimalik parandada, esitab ta komisjonile taotluse, et viimane kõrvaldaks selle teabe andmebaasist nii kiiresti, kui see on tehniliselt võimalik ja igal juhul hiljemalt seitsme päeva möödumisel kustutamistaotluse saamisest.
  Kogu muu teave seoses määruse (EÜ) nr 2006/2004 artikli 6 kohaste vastastikuse abi taotlustega kõrvaldatakse andmebaasist viie aasta möödumisel juhtumi lõpetamisest.” |
| --- | --- |

2.

Punktile 2.1.5 lisatakse järgmised lõigud:

„Kui pädev asutus avastab, et määruse (EÜ) nr 2006/2004 artiklite 6, 7 ja 8 kohane vastastikuse abi taotlus sisaldab vigaseid andmeid, mida ei ole võimalik parandada, esitab ta komisjonile taotluse, et viimane kõrvaldaks selle teabe andmebaasist nii kiiresti, kui see on tehniliselt võimalik ja igal juhul hiljemalt seitsme päeva möödumisel kustutamistaotluse saamisest.

Kogu muu teave seoses määruse (EÜ) nr 2006/2004 artikli 6 kohaste vastastikuse abi taotlustega kõrvaldatakse andmebaasist viie aasta möödumisel juhtumi lõpetamisest.”

| 3. | Punktile 2.2.2 lisatakse järgmine lõik:
  „Põhjendatud hoiatused kustutakse andmebaasist, kui nende andmisest on möödunud viis aastat.” |
| --- | --- |

3.

Punktile 2.2.2 lisatakse järgmine lõik:

„Põhjendatud hoiatused kustutakse andmebaasist, kui nende andmisest on möödunud viis aastat.”

| 4. | 4. peatüki pealkiri asendatakse järgmisega:
  „4.   4. PEATÜKK – JUURDEPÄÄS VAHETATUD TEABELE JA ANDMEKAITSE”. |
| --- | --- |

4.

4. peatüki pealkiri asendatakse järgmisega:

„4.   4. PEATÜKK – JUURDEPÄÄS VAHETATUD TEABELE JA ANDMEKAITSE”.

| 5. | Lisatakse punktid 4.3 ja 4.4:
  „4.3.   Komisjoni juurdepääs andmetele

  Komisjonil on juurdepääs üksnes sellistele andmetele, mida nõutakse vastavalt määrusele (EÜ) nr 2006/2004. See tähendab juurdepääsu määruse (EÜ) nr 2006/2004 artikli 7 punkti 1 kohastele hoiatustele, artikli 7 lõike 2 ja artikli 8 lõike 6 kohastele teadetele ning teabele, mis on seotud artikliga 9 ettenähtud turujärelevalve ja täitetoimingute koordineerimisega ja artikli 15 lõikes 5 sätestatud tingimustega.
  4.4.   Delikaatsed andmed

  Pädevatel asutustel on keelatud selliste isikuandmete töötlemine, mis on seotud rassilise ja etnilise päritolu, poliitiliste vaadete, usu, ametiühingusse kuulumise, tervise ja seksuaalse sättumusega, välja arvatud juhul, kui määrusest (EÜ) nr 2006/2004 tulenevate kohustuste täitmine ei ole muidu võimalik ning kui selliste andmete töötlemine on lubatud vastavalt direktiivile 95/46/EÜ.
  Pädevad asutused võivad kasutada õiguserikkumiste, oletatavate õiguserikkumiste või julgeolekumeetmetega seotud isikuandmeid konkreetse vastastikuse abi andmise raames, nagu on sätestatud määruses (EÜ) nr 2006/2004.” |
| --- | --- |

5.

Lisatakse punktid 4.3 ja 4.4:

„4.3.   Komisjoni juurdepääs andmetele

Komisjonil on juurdepääs üksnes sellistele andmetele, mida nõutakse vastavalt määrusele (EÜ) nr 2006/2004. See tähendab juurdepääsu määruse (EÜ) nr 2006/2004 artikli 7 punkti 1 kohastele hoiatustele, artikli 7 lõike 2 ja artikli 8 lõike 6 kohastele teadetele ning teabele, mis on seotud artikliga 9 ettenähtud turujärelevalve ja täitetoimingute koordineerimisega ja artikli 15 lõikes 5 sätestatud tingimustega.

4.4.   Delikaatsed andmed

Pädevatel asutustel on keelatud selliste isikuandmete töötlemine, mis on seotud rassilise ja etnilise päritolu, poliitiliste vaadete, usu, ametiühingusse kuulumise, tervise ja seksuaalse sättumusega, välja arvatud juhul, kui määrusest (EÜ) nr 2006/2004 tulenevate kohustuste täitmine ei ole muidu võimalik ning kui selliste andmete töötlemine on lubatud vastavalt direktiivile 95/46/EÜ.

Pädevad asutused võivad kasutada õiguserikkumiste, oletatavate õiguserikkumiste või julgeolekumeetmetega seotud isikuandmeid konkreetse vastastikuse abi andmise raames, nagu on sätestatud määruses (EÜ) nr 2006/2004.”

| 6. | 6. peatükk asendatakse järgmisega:
  „6.   6. PEATÜKK – TURUJÄRELEVALVE JA TÄITETOIMINGUTE KOORDINEERIMINE
  6.1.   Määruse (EÜ) nr 2006/2004 artikli 9 lõike 2 kohaldamiseks võivad asutused, kes on nõustunud oma täitetoimingute koordineerimisega, otsustada kõigi meetmete üle, mida on vaja nõuetekohase koordineerimise tagamiseks, ning püüavad neid meetmeid rakendada nii hästi, kui suudavad.
  6.2.   Pädev asutus võib keelduda koordineeritud täitetoimingutes osalemisest pärast sellekohase ettepaneku esitanud ametiasutusega konsulteerimist, kui:






  a) | samade ühendusesiseste rikkumiste ja samade müüjate või teenuse osutajate suhtes on vastuvõtva või taotleja asutuse liikmesriigi õigusasutustes juba algatatud kohtumenetlus või tehtud lõplik kohtuotsus; |
| --- | --- | --- |

6.

6. peatükk asendatakse järgmisega:

„6.   6. PEATÜKK – TURUJÄRELEVALVE JA TÄITETOIMINGUTE KOORDINEERIMINE

6.1.   Määruse (EÜ) nr 2006/2004 artikli 9 lõike 2 kohaldamiseks võivad asutused, kes on nõustunud oma täitetoimingute koordineerimisega, otsustada kõigi meetmete üle, mida on vaja nõuetekohase koordineerimise tagamiseks, ning püüavad neid meetmeid rakendada nii hästi, kui suudavad.

6.2.   Pädev asutus võib keelduda koordineeritud täitetoimingutes osalemisest pärast sellekohase ettepaneku esitanud ametiasutusega konsulteerimist, kui:

a)

samade ühendusesiseste rikkumiste ja samade müüjate või teenuse osutajate suhtes on vastuvõtva või taotleja asutuse liikmesriigi õigusasutustes juba algatatud kohtumenetlus või tehtud lõplik kohtuotsus;

| b) | kui ta jõuab pärast asjakohast uurimist seisukohale, et tal puudub seos kõnealuse ühendusesisese rikkumisega. |
| --- | --- |

b)

kui ta jõuab pärast asjakohast uurimist seisukohale, et tal puudub seos kõnealuse ühendusesisese rikkumisega.

Kui pädev asutus otsustab täitetoimingute koordineerimises osalemise ettepaneku tagasi lükata, selgitab ta oma keeldumise põhjusi.

Käesolevat punkti kohaldatakse, ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 2006/2004 artiklite 6 ja 8 kohaldamist.

6.3.   Määruse (EÜ) nr 2006/2004 artikli 9 lõikes 2 sätestatud kohustuste täitmiseks võivad asjaomased pädevad asutused otsustada, et üks neist koordineerib täitetoiminguid. Võttes arvesse iga konkreetse juhtumi laadi, peaksid pädevad asutused üldjuhul määrama koordineerivaks asutuseks selle liikmesriigi asutuse, kus asub ettevõtja peakorter või peamine tegevuskoht või kus on kõige rohkem juhtumiga seotud tarbijaid.

6.4.   Komisjon aitab kaasa määruse (EÜ) nr 2006/2004 artikli 9 lõigete 1 ja 2 kohasele toimingute koordineerimisele, kui talle esitatakse vastav taotlus.

6.5.   Vastavalt punktile 6.3 koordineerivaks asutuseks määratud pädev asutus vastutab vähemalt järgmiste ülesannete eest:

| a) | korraldab koordineeritud toimingutes osalevate asutuste teavitamise asjakohaste vahendite kaudu; |
| --- | --- |

a)

korraldab koordineeritud toimingutes osalevate asutuste teavitamise asjakohaste vahendite kaudu;

| b) | koostab koordineeritud toimingu lõppedes lühikese kokkuvõtva aruande, kui seda on vaja; |
| --- | --- |

b)

koostab koordineeritud toimingu lõppedes lühikese kokkuvõtva aruande, kui seda on vaja;

| c) | lõpetab koordineeritud täitetoimingu andmebaasis nii kiiresti kui see on tehniliselt võimalik, aga igal juhul hiljemalt seitse päeva pärast seda, kui asjaomane taotlev asutus on tunnistanud lõpetatuks viimase vastastikuse abi taotluse kahe koordineeritud täitetoimingutes osaleva pädeva asutuse vahel. |
| --- | --- |

c)

lõpetab koordineeritud täitetoimingu andmebaasis nii kiiresti kui see on tehniliselt võimalik, aga igal juhul hiljemalt seitse päeva pärast seda, kui asjaomane taotlev asutus on tunnistanud lõpetatuks viimase vastastikuse abi taotluse kahe koordineeritud täitetoimingutes osaleva pädeva asutuse vahel.

Koordineeriva asutuse kohustused ei mõjuta teiste osalevate pädevate asutuste teabeedastuskohustusi, mis on ette nähtud määrusega (EÜ) nr 2006/2004 ja selle rakenduseeskirjadega.

6.6.   Kui pädev asutus otsustab teha teistele asutustele ettepaneku täitetoimingute koordineerimiseks, siis lisaks teabele, mida nõutakse vastastikuse abi suhtes vastavalt määruse (EÜ) nr 2006/2004 artiklitele 6, 7 ja 8, esitab pädev asutus vähemalt järgmise teabe:

| a) | täitetoimingute koordineerimist käsitleva ettepaneku esitanud pädeva asutuse andmed; |
| --- | --- |

a)

täitetoimingute koordineerimist käsitleva ettepaneku esitanud pädeva asutuse andmed;

| b) | müüja või tarnija nimi; |
| --- | --- |

b)

müüja või tarnija nimi;

| c) | toote või teenuse nimi; |
| --- | --- |

c)

toote või teenuse nimi;

| d) | klassifikatsioonikood; |
| --- | --- |

d)

klassifikatsioonikood;

| e) | asjaomane reklaami- või müügikanal; |
| --- | --- |

e)

asjaomane reklaami- või müügikanal;

| f) | õiguslik alus; |
| --- | --- |

f)

õiguslik alus;

| g) | rikkumise lühikokkuvõte; |
| --- | --- |

g)

rikkumise lühikokkuvõte;

| h) | koordineeritud toimingute eesmärkide kokkuvõte.” |
| --- | --- |

h)

koordineeritud toimingute eesmärkide kokkuvõte.”

---

| 4.3.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 59/66 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 59/66

---

KOMISJONI OTSUS,

3. märts 2011,

millega muudetakse otsust 97/80/EÜ, millega kehtestatakse nõukogu direktiivi 96/16/EÜ (piima ja piimatoodete statistiliste vaatluste kohta) rakendussätted

(EMPs kohaldatav tekst)

(2011/142/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 19. märtsi 1996. aasta direktiivi 96/16/EÜ piima ja piimatoodete statistiliste vaatluste kohta, (1) eriti selle artikli 6 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 18. detsembri 1996. aasta otsuse nr 97/80/EÜ (millega kehtestatakse nõukogu direktiivi 96/16/EÜ (piima ja piimatoodete statistiliste vaatluste kohta) rakendussätted) (2) kohaldamisel saadud kogemused on näidanud, et vaja oleks vastu võtta suuremate piimatootmisettevõtete üksikasjalikum jaotus. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 18. detsembri 1996. aasta otsuse nr 97/80/EÜ (millega kehtestatakse nõukogu direktiivi 96/16/EÜ (piima ja piimatoodete statistiliste vaatluste kohta) rakendussätted) (2) kohaldamisel saadud kogemused on näidanud, et vaja oleks vastu võtta suuremate piimatootmisettevõtete üksikasjalikum jaotus.

| (2) | Seetõttu tuleks otsust 97/80/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(2)

Seetõttu tuleks otsust 97/80/EÜ vastavalt muuta.

| (3) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise põllumajandusstatistika komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(3)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise põllumajandusstatistika komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 97/80/EÜ II lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisale.

Artikkel 2

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 3. märts 2011

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  EÜT L 78, 28.3.1996, lk 27.

1

(2)  EÜT L 24, 25.1.1997, lk 26.

2

---

LISA

Otsuse 97/80/EÜ II lisas asendatakse tabelid D, E, F, G.1, G.2, G.3, G.4 ja G.5 järgmiste tabelitega:

„TABEL D

Ettevõtted
   (1)
  aastas vastuvõetud piimakoguse järgi

| Riik: ... | Seisuga 31. detsember: ... |
| --- | --- |
| Vastuvõetud kogused (tonni/aasta) | Ettevõtete arv | Vastuvõetud kogused
  (1 000 t) |
| 5 000 või vähem | ... | ... |
| 5 001 – 20 000 | ... | ... |
| 20 001 – 50 000 | ... | ... |
| 50 001 – 100 000 | ... | ... |
| 100 001 – 300 000 | ... | ... |
| 300 001 – 400 000 | ... | ... |
| 400 001 – 500 000 | ... | ... |
| 500 001 – 750 000 | ... | ... |
| 750 001 – 1 000 000 | ... | ... |
| üle 1 000 000 | ... | ... |
| Kokku | ... | ... |

Riik: ...

Seisuga 31. detsember: ...

Vastuvõetud kogused (tonni/aasta)

Ettevõtete arv

Vastuvõetud kogused

(1 000 t)

5 000 või vähem

...

...

5 001 – 20 000

...

...

20 001 – 50 000

...

...

50 001 – 100 000

...

...

100 001 – 300 000

...

...

300 001 – 400 000

...

...

400 001 – 500 000

...

...

500 001 – 750 000

...

...

750 001 – 1 000 000

...

...

üle 1 000 000

...

...

Kokku

...

...

TABEL E

Kogumiskeskused
   (2)
  aastas vastuvõetud piimakoguse järgi

| Riik: ... | Seisuga 31. detsember: ... |
| --- | --- |
| Vastuvõetud kogused (tonni/aasta) | Number | Vastuvõetud kogused
  (1 000 t) |
| 1 000 või vähem | ... | ... |
| 1 001 – 5 000 | ... | ... |
| 5 001 – 20 000 | ... | ... |
| 20 001 – 50 000 | ... | ... |
| 50 001 – 100 000 | ... | ... |
| üle 100 000 | ... | ... |
| Kokku | ... | ... |

Riik: ...

Seisuga 31. detsember: ...

Vastuvõetud kogused (tonni/aasta)

Number

Vastuvõetud kogused

(1 000 t)

1 000 või vähem

...

...

1 001 – 5 000

...

...

5 001 – 20 000

...

...

20 001 – 50 000

...

...

50 001 – 100 000

...

...

üle 100 000

...

...

Kokku

...

...

TABEL F

Ettevõtted
   (3)
  töödeldud piimakoguse järgi

| Riik: ... | Seisuga 31. detsember: ... |
| --- | --- |
| Töödeldud piimakogused (tonni/aasta) | Ettevõtete arv | Kogused
  (1 000 t) |
| 5 000 või vähem | ... | ... |
| 5 001 – 20 000 | ... | ... |
| 20 001 – 50 000 | ... | ... |
| 50 001 – 100 000 | ... | ... |
| 100 001 – 300 000 | ... | ... |
| 300 001 – 400 000 | ... | ... |
| 400 001 – 500 000 | ... | ... |
| 500 001 – 750 000 | ... | ... |
| 750 001 – 1 000 000 | ... | ... |
| üle 1 000 000 | ... | ... |
| Kokku | ... | ... |

Riik: ...

Seisuga 31. detsember: ...

Töödeldud piimakogused (tonni/aasta)

Ettevõtete arv

Kogused

(1 000 t)

5 000 või vähem

...

...

5 001 – 20 000

...

...

20 001 – 50 000

...

...

50 001 – 100 000

...

...

100 001 – 300 000

...

...

300 001 – 400 000

...

...

400 001 – 500 000

...

...

500 001 – 750 000

...

...

750 001 – 1 000 000

...

...

üle 1 000 000

...

...

Kokku

...

...

TABEL G.1

Ettevõtted
   (4)
  teatavate piimatooterühmade aastatoodangu järgi

| Riik: ... | Seisuga 31. detsember: ... |
| --- | --- |
| Tooterühmad: VÄRSKE PIIMA TOOTED (1) |
| Toodetud kogused (tonni/aasta) | Ettevõtete arv | Aastatoodang
  (1 000 t) |
| 1 000 või vähem | ... | ... |
| 1 001 – 10 000 | ... | ... |
| 10 001 – 30 000 | ... | ... |
| 30 001 – 50 000 | ... | ... |
| 50 001 – 100 000 | ... | ... |
| 100 001 – 150 000 | ... | ... |
| 150 001 – 200 000 | ... | ... |
| 200 001 – 250 000 | ... | ... |
| üle 250 000 | ... | ... |
| Kokku | ... | ... |

Riik: ...

Seisuga 31. detsember: ...

Tooterühmad: VÄRSKE PIIMA TOOTED (1)

Toodetud kogused (tonni/aasta)

Ettevõtete arv

Aastatoodang

(1 000 t)

1 000 või vähem

...

...

1 001 – 10 000

...

...

10 001 – 30 000

...

...

30 001 – 50 000

...

...

50 001 – 100 000

...

...

100 001 – 150 000

...

...

150 001 – 200 000

...

...

200 001 – 250 000

...

...

üle 250 000

...

...

Kokku

...

...

TABEL G.2

Ettevõtted
   (5)
  teatavate piimatooterühmade aastatoodangu järgi

| Riik: ... | Seisuga 31. detsember: ... |
| --- | --- |
| Tooterühmad: JOOGIPIIM (11) |
| Toodetud kogused (tonni/aasta) | Ettevõtete arv | Aastatoodang
  (1 000 t) |
| 1 000 või vähem | ... | ... |
| 1 001 – 10 000 | ... | ... |
| 10 001 – 30 000 | ... | ... |
| 30 001 – 100 000 | ... | ... |
| 100 001 – 150 000 | ... | ... |
| 150 001 – 200 000 | ... | ... |
| 200 001 – 250 000 | ... | ... |
| üle 250 000 | ... | ... |
| Kokku | ... | ... |

Riik: ...

Seisuga 31. detsember: ...

Tooterühmad: JOOGIPIIM (11)

Toodetud kogused (tonni/aasta)

Ettevõtete arv

Aastatoodang

(1 000 t)

1 000 või vähem

...

...

1 001 – 10 000

...

...

10 001 – 30 000

...

...

30 001 – 100 000

...

...

100 001 – 150 000

...

...

150 001 – 200 000

...

...

200 001 – 250 000

...

...

üle 250 000

...

...

Kokku

...

...

TABEL G.3

Ettevõtted
   (6)
  teatavate piimatooterühmade aastatoodangu järgi

| Riik: ... | Seisuga 31. detsember: ... |
| --- | --- |
| Tooterühmad: PIIMAPULBRITOOTED (22) |
| Toodetud kogused (tonni/aasta) | Ettevõtete arv | Aastatoodang
  (1 000 t) |
| 1 000 või vähem | ... | ... |
| 1 001 – 5 000 | ... | ... |
| 5 001 – 20 000 | ... | ... |
| 20 001 – 25 000 | ... | ... |
| üle 25 000 | ... | ... |
| Kokku | ... | ... |

Riik: ...

Seisuga 31. detsember: ...

Tooterühmad: PIIMAPULBRITOOTED (22)

Toodetud kogused (tonni/aasta)

Ettevõtete arv

Aastatoodang

(1 000 t)

1 000 või vähem

...

...

1 001 – 5 000

...

...

5 001 – 20 000

...

...

20 001 – 25 000

...

...

üle 25 000

...

...

Kokku

...

...

TABEL G.4

Ettevõtted
   (7)
  teatavate piimatooterühmade aastatoodangu järgi

| Riik: ... | Seisuga 31. detsember: ... |
| --- | --- |
| Tooterühmad: VÕI (23) |
| Toodetud kogused (tonni/aasta) | Ettevõtete arv | Aastatoodang
  (1 000 t) |
| 100 või vähem | ... | ... |
| 101 – 1 000 | ... | ... |
| 1 001 – 5 000 | ... | ... |
| 5 001 – 10 000 | ... | ... |
| 10 001 – 15 000 | ... | ... |
| 15 001 – 20 000 | ... | ... |
| 20 001 – 25 000 | ... | ... |
| üle 25 000 | ... | ... |
| Kokku | ... | ... |

Riik: ...

Seisuga 31. detsember: ...

Tooterühmad: VÕI (23)

Toodetud kogused (tonni/aasta)

Ettevõtete arv

Aastatoodang

(1 000 t)

100 või vähem

...

...

101 – 1 000

...

...

1 001 – 5 000

...

...

5 001 – 10 000

...

...

10 001 – 15 000

...

...

15 001 – 20 000

...

...

20 001 – 25 000

...

...

üle 25 000

...

...

Kokku

...

...

TABEL G.5

Ettevõtted
   (8)
  teatavate piimatooterühmade aastatoodangu järgi

| Riik: ... | Seisuga 31. detsember: ... |
| --- | --- |
| Tooterühmad: JUUST (kõik sordid) (24) |
| Toodetud kogused (tonni/aasta) | Ettevõtete arv | Aastatoodang
  (1 000 t) |
| 100 või vähem | ... | ... |
| 101 – 1 000 | ... | ... |
| 1 001 – 4 000 | ... | ... |
| 4 001 – 10 000 | ... | ... |
| 10 001 – 15 000 | ... | ... |
| 15 001 – 20 000 | ... | ... |
| 20 001 – 25 000 | ... | ... |
| üle 25 000 | ... | ... |
| Kokku | ... | ... |

Riik: ...

Seisuga 31. detsember: ...

Tooterühmad: JUUST (kõik sordid) (24)

Toodetud kogused (tonni/aasta)

Ettevõtete arv

Aastatoodang

(1 000 t)

100 või vähem

...

...

101 – 1 000

...

...

1 001 – 4 000

...

...

4 001 – 10 000

...

...

10 001 – 15 000

...

...

15 001 – 20 000

...

...

20 001 – 25 000

...

...

üle 25 000

...

...

Kokku

...

...

---

(1)  Osutatud direktiivi 96/16/EÜ artikli 2 esimese lõigu punktis 1.

1

(2)  Osutatud direktiivi 96/16/EÜ artikli 2 esimese lõigu punktis 2.

2

(3)  Osutatud direktiivi 96/16/EÜ artikli 2 esimese lõigu punktis 1.

3

(4)  Osutatud direktiivi 96/16/EÜ artikli 2 esimese lõigu punktis 1.

4

(5)  Osutatud direktiivi 96/16/EÜ artikli 2 esimese lõigu punktis 1.

5

(6)  Osutatud direktiivi 96/16/EÜ artikli 2 esimese lõigu punktis 1.

6

(7)  Osutatud direktiivi 96/16/EÜ artikli 2 esimese lõigu punktis 1.

7

(8)  Osutatud direktiivi 96/16/EÜ artikli 2 esimese lõigu punktis 1.”

8

---

| 4.3.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 59/71 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 59/71

---

KOMISJONI OTSUS,

3. märts 2011,

milles käsitletakse etoksükini kandmata jätmist nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse ja komisjoni otsuse 2008/941/EÜ muutmist

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 1265 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2011/143/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivi 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta, (1) eriti selle artikli 8 lõike 2 neljandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrustes (EÜ) nr 1112/2002 (2) ja (EÜ) nr 2229/2004 (3) on sätestatud direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi neljanda etapi üksikasjalikud rakenduseeskirjad ja kehtestatud hindamist vajavate toimeainete loetelu nende toimeainete võimalikuks kandmiseks direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Etoksükin kuulus nimetatud loetelusse. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrustes (EÜ) nr 1112/2002 (2) ja (EÜ) nr 2229/2004 (3) on sätestatud direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi neljanda etapi üksikasjalikud rakenduseeskirjad ja kehtestatud hindamist vajavate toimeainete loetelu nende toimeainete võimalikuks kandmiseks direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Etoksükin kuulus nimetatud loetelusse.

| (2) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 2229/2004 artiklile 24e võttis teavitaja kahe kuu jooksul pärast hindamisaruande projekti kättesaamist tagasi oma toetuse kõnealuse toimeaine kandmisele direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Seega võeti etoksükini I lisasse kandmata jätmise kohta vastu komisjoni 8. detsembri 2008. aasta otsus nr 2008/941/EÜ nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse teatavate toimeainete kandmata jätmise kohta ja neid toimeaineid sisaldavate taimekaitsevahendite lubade tühistamise kohta (4). |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 2229/2004 artiklile 24e võttis teavitaja kahe kuu jooksul pärast hindamisaruande projekti kättesaamist tagasi oma toetuse kõnealuse toimeaine kandmisele direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Seega võeti etoksükini I lisasse kandmata jätmise kohta vastu komisjoni 8. detsembri 2008. aasta otsus nr 2008/941/EÜ nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse teatavate toimeainete kandmata jätmise kohta ja neid toimeaineid sisaldavate taimekaitsevahendite lubade tühistamise kohta (4).

| (3) | Esialgne teavitaja (edaspidi „taotleja”) esitas direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõike 2 alusel uue taotluse, milles ta taotles, et kohaldataks kiirendatud menetlust, mis on sätestatud komisjoni 17. jaanuari 2008. aasta määruse (EÜ) nr 33/2008 (millega nähakse ette nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses kõnealuse direktiivi artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi kuuluvate, kuid direktiivi I lisasse kandmata toimeainete hindamise tava- ja kiirendatud menetlusega) (5) artiklites 14–19. |
| --- | --- |

(3)

Esialgne teavitaja (edaspidi „taotleja”) esitas direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõike 2 alusel uue taotluse, milles ta taotles, et kohaldataks kiirendatud menetlust, mis on sätestatud komisjoni 17. jaanuari 2008. aasta määruse (EÜ) nr 33/2008 (millega nähakse ette nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses kõnealuse direktiivi artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi kuuluvate, kuid direktiivi I lisasse kandmata toimeainete hindamise tava- ja kiirendatud menetlusega) (5) artiklites 14–19.

| (4) | Taotlus esitati Saksamaale, kes oli määrusega (EÜ) nr 2229/2004 nimetatud referentliikmesriigiks. Kiirendatud menetluse jaoks ettenähtud tähtajast peeti kinni. Toimeaine spetsifikatsioon ja lubatud kasutusviisid on samasugused nagu need, mida käsitleti otsuses 2008/941/EÜ. Taotlus on kooskõlas ka muude määruse (EÜ) nr 33/2008 artiklis 15 sätestatud sisuliste ja menetlusnõuetega. |
| --- | --- |

(4)

Taotlus esitati Saksamaale, kes oli määrusega (EÜ) nr 2229/2004 nimetatud referentliikmesriigiks. Kiirendatud menetluse jaoks ettenähtud tähtajast peeti kinni. Toimeaine spetsifikatsioon ja lubatud kasutusviisid on samasugused nagu need, mida käsitleti otsuses 2008/941/EÜ. Taotlus on kooskõlas ka muude määruse (EÜ) nr 33/2008 artiklis 15 sätestatud sisuliste ja menetlusnõuetega.

| (5) | Saksamaa hindas taotleja esitatud uusi andmeid ja teavet ning koostas lisaaruande. Ta esitas selle aruande Euroopa Toiduohutusametile (edaspidi „toiduohutusamet”) ja komisjonile 16. oktoobril 2009. Toiduohutusamet edastas lisaaruande kõigile liikmesriikidele ja taotlejale, et nad saaksid esitada märkusi, ning edastas saadud märkused komisjonile. Määruse (EÜ) nr 33/2008 artikli 20 lõike 1 kohaselt ja komisjoni palvel esitas toiduohutusamet 20. augustil 2010 (6) komisjonile oma järeldused etoksükini kohta. Liikmesriigid ja komisjon vaatasid hindamisaruande projekti, lisaaruande ja toiduohutusameti järeldused läbi toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees ning 28. jaanuaril 2011 vormistati see komisjoni läbivaatamisaruandena etoksükini kohta. |
| --- | --- |

(5)

Saksamaa hindas taotleja esitatud uusi andmeid ja teavet ning koostas lisaaruande. Ta esitas selle aruande Euroopa Toiduohutusametile (edaspidi „toiduohutusamet”) ja komisjonile 16. oktoobril 2009. Toiduohutusamet edastas lisaaruande kõigile liikmesriikidele ja taotlejale, et nad saaksid esitada märkusi, ning edastas saadud märkused komisjonile. Määruse (EÜ) nr 33/2008 artikli 20 lõike 1 kohaselt ja komisjoni palvel esitas toiduohutusamet 20. augustil 2010 (6) komisjonile oma järeldused etoksükini kohta. Liikmesriigid ja komisjon vaatasid hindamisaruande projekti, lisaaruande ja toiduohutusameti järeldused läbi toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees ning 28. jaanuaril 2011 vormistati see komisjoni läbivaatamisaruandena etoksükini kohta.

| (6) | Kõnealuse toimeaine hindamisel on esile kerkinud terve rida küsimusi. Eelkõige ei olnud puudulike toksikoloogiliste andmete tõttu võimalik usaldusväärselt hinnata tarbijate, käitlejate ja töötajate kokkupuudet ainega, sest aktsepteeritava päevadoosi, akuutse standarddoosi ning ainega kokkupuutumise vastuvõetava ulatuse kindlaksmääramiseks olid toksikoloogilised andmed puudulikud. Lisaks olid esitatud andmed ebapiisavad, et kehtestada etoksükini ja selle metaboliitide jäägi määratlus. Samuti puudusid andmed, et esitada järeldused lisandi genotoksilise potentsiaali ja ökotoksilisuse kohta tehnilistes kirjeldustes, milles konfidentsiaalsusnõuete tõttu seda nimetati lisandiks nr 7. Lisaks olid olemasolevad andmed ebapiisavad, et täiel määral hinnata ohtu keskkonnale ja muudele organismidele kui sihtorganismidele. Seega ei olnud kättesaadava teabe põhjal võimalik järeldada, et etoksükin vastab direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kandmise kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(6)

Kõnealuse toimeaine hindamisel on esile kerkinud terve rida küsimusi. Eelkõige ei olnud puudulike toksikoloogiliste andmete tõttu võimalik usaldusväärselt hinnata tarbijate, käitlejate ja töötajate kokkupuudet ainega, sest aktsepteeritava päevadoosi, akuutse standarddoosi ning ainega kokkupuutumise vastuvõetava ulatuse kindlaksmääramiseks olid toksikoloogilised andmed puudulikud. Lisaks olid esitatud andmed ebapiisavad, et kehtestada etoksükini ja selle metaboliitide jäägi määratlus. Samuti puudusid andmed, et esitada järeldused lisandi genotoksilise potentsiaali ja ökotoksilisuse kohta tehnilistes kirjeldustes, milles konfidentsiaalsusnõuete tõttu seda nimetati lisandiks nr 7. Lisaks olid olemasolevad andmed ebapiisavad, et täiel määral hinnata ohtu keskkonnale ja muudele organismidele kui sihtorganismidele. Seega ei olnud kättesaadava teabe põhjal võimalik järeldada, et etoksükin vastab direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kandmise kriteeriumidele.

| (7) | Komisjon palus taotlejal esitada oma märkused vastastikuse eksperdihinnangu tulemuste kohta. Lisaks palus komisjon kooskõlas määruse (EÜ) nr 33/2008 artikli 21 lõikega 1 esitada taotlejal märkused läbivaatamisaruande eelnõu kohta. Taotleja esitas oma märkused, mida on põhjalikult uuritud. |
| --- | --- |

(7)

Komisjon palus taotlejal esitada oma märkused vastastikuse eksperdihinnangu tulemuste kohta. Lisaks palus komisjon kooskõlas määruse (EÜ) nr 33/2008 artikli 21 lõikega 1 esitada taotlejal märkused läbivaatamisaruande eelnõu kohta. Taotleja esitas oma märkused, mida on põhjalikult uuritud.

| (8) | Vaatamata taotleja esitatud väidetele jäid eespool nimetatud probleemid siiski lahendamata ning toiduohutusameti ekspertide kohtumistel esitatud ja hinnatud teabe põhjal koostatud hindamistest ei selgu, et etoksükini sisaldavad taimekaitsevahendid võiksid kavandatud kasutustingimustes üldiselt vastata direktiivi 91/414/EMÜ artikli 5 lõike 1 punktides a ja b sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

(8)

Vaatamata taotleja esitatud väidetele jäid eespool nimetatud probleemid siiski lahendamata ning toiduohutusameti ekspertide kohtumistel esitatud ja hinnatud teabe põhjal koostatud hindamistest ei selgu, et etoksükini sisaldavad taimekaitsevahendid võiksid kavandatud kasutustingimustes üldiselt vastata direktiivi 91/414/EMÜ artikli 5 lõike 1 punktides a ja b sätestatud nõuetele.

| (9) | Seepärast ei tuleks etoksükini kanda direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. |
| --- | --- |

(9)

Seepärast ei tuleks etoksükini kanda direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse.

| (10) | Käesolev otsus ei piira õigust esitada etoksükini kohta uut taotlust vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõikele 2 ja määruse (EÜ) nr 33/2008 II peatükile. |
| --- | --- |

(10)

Käesolev otsus ei piira õigust esitada etoksükini kohta uut taotlust vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõikele 2 ja määruse (EÜ) nr 33/2008 II peatükile.

| (11) | Selguse huvides tuleks etoksükini käsitlev kanne otsuse 2008/941/EÜ lisast välja jätta. |
| --- | --- |

(11)

Selguse huvides tuleks etoksükini käsitlev kanne otsuse 2008/941/EÜ lisast välja jätta.

| (12) | Seega on asjakohane otsust 2008/941/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(12)

Seega on asjakohane otsust 2008/941/EÜ vastavalt muuta.

| (13) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(13)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Etoksükini ei kanta toimeainena direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse.

Artikkel 2

Liikmesriigid tagavad, et:

| a) | etoksükini sisaldavate taimekaitsevahendite load tühistatakse alates 3. septembrist 2011; |
| --- | --- |

a)

etoksükini sisaldavate taimekaitsevahendite load tühistatakse alates 3. septembrist 2011;

| b) | alates käesoleva otsuse avaldamise kuupäevast ei anta ega uuendata etoksükini sisaldavate taimekaitsevahendite lubasid. |
| --- | --- |

b)

alates käesoleva otsuse avaldamise kuupäevast ei anta ega uuendata etoksükini sisaldavate taimekaitsevahendite lubasid.

Artikkel 3

Ajapikendus, mille liikmesriigid annavad vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 4 lõikele 6, peab olema võimalikult lühike ja lõppema hiljemalt 3. septembril 2012.

Artikkel 4

Otsuse 2008/941/EÜ lisast jäetakse välja kanne etoksükin.

Artikkel 5

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 3. märts 2011

Komisjoni nimel

komisjoni liige

John DALLI

---

(1)  EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1.

1

(2)  EÜT L 168, 27.6.2002, lk 14.

2

(3)  ELT L 379, 24.12.2004, lk 13.

3

(4)  ELT L 335, 13.12.2008, lk 91.

4

(5)  ELT L 15, 18.1.2008, lk 5.

5

(6)  Euroopa Toiduohutusamet: Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance ethoxyquin. The EFSA Journal 2010; 8(9):1710. [lk 38]. doi:10.2903/j.efsa.2010.1710. Kättesaadav aadressil www.efsa.europa.eu/efsajournal.htm

6

The EFSA Journal

---