# Официален вестник L 84/2011

| | ISSN 1830-3617
  doi:10.3000/18303617.L_2011.084.bul |
| --- | --- |
| Официален вестник
  на Европейския съюз | L 84 |
| | |
| Издание на български език | Законодателство | Година 5430 март 2011 г. |

ISSN 1830-3617

doi:10.3000/18303617.L_2011.084.bul

Официален вестник

на Европейския съюз

L 84

Издание на български език

Законодателство

Година 5430 март 2011 г.

---

| Съдържание | | II   Незаконодателни актове | Страница |
| --- | --- | --- | --- |
| | | АКТОВЕ, ПРИЕТИ ОТ ОРГАНИТЕ, СЪЗДАДЕНИ С МЕЖДУНАРОДНИ СПОРАЗУМЕНИЯ |
| | * | Правило No 66 на Икономическата комисия за Европа на Организацията на обединените нации (ИКЕ на ООН) — Единни предписания относно одобрението на пътнически превозни средства с голям капацитет по отношение на якостта на тяхната надстройка | 1 |
| | * | Правило No 75 на Икономическата комисия за Европа на Организацията на обединените нации (ИКЕ на ООН) — Единни предписания относно одобрението на пневматични гуми за мотоциклети и мотопеди | 46 |

Съдържание

II   Незаконодателни актове

Страница

АКТОВЕ, ПРИЕТИ ОТ ОРГАНИТЕ, СЪЗДАДЕНИ С МЕЖДУНАРОДНИ СПОРАЗУМЕНИЯ

*

Правило No 66 на Икономическата комисия за Европа на Организацията на обединените нации (ИКЕ на ООН) — Единни предписания относно одобрението на пътнически превозни средства с голям капацитет по отношение на якостта на тяхната надстройка

1

*

Правило No 75 на Икономическата комисия за Европа на Организацията на обединените нации (ИКЕ на ООН) — Единни предписания относно одобрението на пневматични гуми за мотоциклети и мотопеди

46

| BG | Актовете, чиито заглавия се отпечатват с нормален шрифт, са актове по текущо управление на селскостопанската политика и имат кратък срок на действие.
  Заглавията на всички останали актове се отпечатват с удебелен шрифт и се предшестват от звезда. |
| --- | --- |

BG

Актовете, чиито заглавия се отпечатват с нормален шрифт, са актове по текущо управление на селскостопанската политика и имат кратък срок на действие.

Заглавията на всички останали актове се отпечатват с удебелен шрифт и се предшестват от звезда.

---

II Незаконодателни актове

АКТОВЕ, ПРИЕТИ ОТ ОРГАНИТЕ, СЪЗДАДЕНИ С МЕЖДУНАРОДНИ СПОРАЗУМЕНИЯ

| 30.3.2011 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | L 84/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.3.2011

BG

Официален вестник на Европейския съюз

L 84/1

---

Единствено оригиналните текстове на ИКЕ на ООН имат правно действие по международното публично право. Състоянието и датата на влизане в сила на настоящото правило следва да се проверят в актуалната версия на документа на ИКЕ на ООН TRANS/WP.29/343, публикуван в Интернет на адрес:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html.

Правило No 66 на Икономическата комисия за Европа на Организацията на обединените нации (ИКЕ на ООН) — Единни предписания относно одобрението на пътнически превозни средства с голям капацитет по отношение на якостта на тяхната надстройка

Включващо всички текстове в сила до:

Серия от изменения 02 — Дата на влизане в сила: 19 август 2010 г.

СЪДЪРЖАНИЕ

ПРАВИЛО

| 1. | Приложно поле |
| --- | --- |

1.

| 2. | Термини и дефиниции |
| --- | --- |

2.

| 3. | Заявление за одобрение |
| --- | --- |

3.

| 4. | Одобрение |
| --- | --- |

4.

| 5. | Общи спецификации и изисквания |
| --- | --- |

5.

| 6. | Модификация и разширение на одобрение на тип превозно средство |
| --- | --- |

6.

| 7. | Съответствие на продукцията |
| --- | --- |

7.

| 8. | Санкции при несъответствие на продукцията |
| --- | --- |

8.

| 9. | Окончателно прекратяване на производството |
| --- | --- |

9.

| 10. | Преходни разпоредби |
| --- | --- |

10.

| 11. | Наименования и адреси на техническите служби, провеждащи изпитвания с цел одобрение, и на административните отдели |
| --- | --- |

11.

ПРИЛОЖЕНИЯ

| Приложение 1 — | Съобщение относно типа превозно средство по отношение на якостта на неговата надстройка, съгласно Правило No 66 |
| --- | --- |

Приложение 1 —

| Приложение 2 — | Схема на маркировката за одобрение |
| --- | --- |

Приложение 2 —

| Приложение 3 — | Определяне на центъра на тежестта на превозното средство |
| --- | --- |

Приложение 3 —

| Приложение 4 — | Становища по конструктивното описание на надстройката |
| --- | --- |

Приложение 4 —

| Приложение 5 — | Изпитване за преобръщане като основен метод на одобрение |
| --- | --- |

Приложение 5 —

| Приложение 6 — | Изпитване за преобръщане с използване на корпусни секции като еквивалентен метод на одобрение |
| --- | --- |

Приложение 6 —

| Приложение 7 — | Квазистатично изпитване за натоварване на корпусни секции като еквивалентен метод на одобрение |
| --- | --- |

Приложение 7 —

| Допълнение — | Определяне на вертикалното движение на центъра на тежестта по време на преобръщане |
| --- | --- |

Допълнение —

| Приложение 8 — | Квазистатично изчисление, основаващо се на изпитване на компоненти като еквивалентен метод на одобрение |
| --- | --- |

Приложение 8 —

| Допълнение — | Характеристики на пластичните стави |
| --- | --- |

Допълнение —

| Приложение 9 — | Компютърна симулация на изпитване за преобръщане на цялото превозно средство като еквивалентен метод на одобрение |
| --- | --- |

Приложение 9 —

1.   ПРИЛОЖНО ПОЛЕ

| 1.1. | Настоящото правило се отнася до едноетажни твърди или съчленени превозни средства от категории M2 или M3, клас II или III или клас Б за повече от 16 пътници (1) |
| --- | --- |

1.1.

Настоящото правило се отнася до едноетажни твърди или съчленени превозни средства от категории M2 или M3, клас II или III или клас Б за повече от 16 пътници (1)

| 1.2. | По искане на производителя настоящото правило може да се прилага също за всяко друго превозно средство от категория M2 или M3, което не е включено в точка 1.1. |
| --- | --- |

1.2.

По искане на производителя настоящото правило може да се прилага също за всяко друго превозно средство от категория M2 или M3, което не е включено в точка 1.1.

2.   ТЕРМИНИ И ДЕФИНИЦИИ

За целите на настоящото правило, се използват следните термини и дефиниции:

| 2.1. | Единици за измерване
  Единиците за измерване са:
  размери и линейни разстояния: метри (m) или милиметри (mm)
  маса или товар: килограми (kg)
  сила (и тегло): нютони (N)
  момент: нютон-метри (Nm)
  енергия: джаули (J)
  гравитационна константа: 9,81 (m/s2) |
| --- | --- |

2.1.

Единици за измерване

Единиците за измерване са:

размери и линейни разстояния: метри (m) или милиметри (mm)

маса или товар: килограми (kg)

сила (и тегло): нютони (N)

момент: нютон-метри (Nm)

енергия: джаули (J)

гравитационна константа: 9,81 (m/s2)

| 2.2. | „Превозно средство“ означава градски или извънградски автобус, конструиран и оборудван за транспортиране на пътници. Превозното средство е индивидуален представител на типа превозно средство. |
| --- | --- |

2.2.

„Превозно средство“ означава градски или извънградски автобус, конструиран и оборудван за транспортиране на пътници. Превозното средство е индивидуален представител на типа превозно средство.

| 2.3. | „Тип превозно средство“ означава категория превозни средства, произведени със същата конструктивна техническа спецификация, основни размери и конструктивно разположение. Типът на превозното средство се определя от производителя на превозното средство. |
| --- | --- |

2.3.

„Тип превозно средство“ означава категория превозни средства, произведени със същата конструктивна техническа спецификация, основни размери и конструктивно разположение. Типът на превозното средство се определя от производителя на превозното средство.

| 2.4. | „Група типове превозни средства“ означава онези типове превозни средства, предложени в бъдеще, както и съществуващи сега, които са обхванати от одобрението на най-лошия случай по отношение на настоящото правило. |
| --- | --- |

2.4.

„Група типове превозни средства“ означава онези типове превозни средства, предложени в бъдеще, както и съществуващи сега, които са обхванати от одобрението на най-лошия случай по отношение на настоящото правило.

| 2.5. | „Двуетажно превозно средство“ е превозно средство, при което предвидените пространства за пътници са разположени, поне в една част, на две нива едно над друго и на горния етаж няма пространства за правостоящи пътници. |
| --- | --- |

2.5.

„Двуетажно превозно средство“ е превозно средство, при което предвидените пространства за пътници са разположени, поне в една част, на две нива едно над друго и на горния етаж няма пространства за правостоящи пътници.

| 2.6. | „Най-лош случай“ означава типа превозно средство от група типове превозни средства, който вероятно най-малко ще издържи на изискванията на настоящото правило по отношение на якостта на надстройката. Трите параметъра, които определят най-лошия случай са: конструктивна якост, референтна енергия и оставащото пространство. |
| --- | --- |

2.6.

„Най-лош случай“ означава типа превозно средство от група типове превозни средства, който вероятно най-малко ще издържи на изискванията на настоящото правило по отношение на якостта на надстройката. Трите параметъра, които определят най-лошия случай са: конструктивна якост, референтна енергия и оставащото пространство.

| 2.7. | „Одобрение на типа превозно средство“ означава цялата официална процедура за проверка и изпитване на превозното средство, за да се докаже, че то отговаря на всички изисквания, определени в настоящото правило. |
| --- | --- |

2.7.

„Одобрение на типа превозно средство“ означава цялата официална процедура за проверка и изпитване на превозното средство, за да се докаже, че то отговаря на всички изисквания, определени в настоящото правило.

| 2.8. | „Разширение на одобрението“ означава официалната процедура, чрез която се одобрява модифицирано превозно средство въз основа на по-рано одобрен тип превозно средство, чрез сравнение на критериите за конструкцията, потенциалната енергия и оставащото пространство. |
| --- | --- |

2.8.

„Разширение на одобрението“ означава официалната процедура, чрез която се одобрява модифицирано превозно средство въз основа на по-рано одобрен тип превозно средство, чрез сравнение на критериите за конструкцията, потенциалната енергия и оставащото пространство.

| 2.9. | „Съчленено превозно средство“ означава превозно средство, което се състои от две или повече твърди секции, които са свързани със съчленен тип връзка между тях, като отделенията за пътниците на всяка секция са взаимно свързани, така че пътниците да могат да се придвижват свободно между тях; твърдите секции са постоянно свързани, така че те могат да бъдат разделени чрез операция, включваща технически средства, които обикновено се намират само в работилница. |
| --- | --- |

2.9.

„Съчленено превозно средство“ означава превозно средство, което се състои от две или повече твърди секции, които са свързани със съчленен тип връзка между тях, като отделенията за пътниците на всяка секция са взаимно свързани, така че пътниците да могат да се придвижват свободно между тях; твърдите секции са постоянно свързани, така че те могат да бъдат разделени чрез операция, включваща технически средства, които обикновено се намират само в работилница.

| 2.10. | „Отделение(я) за пътниците“ означава пространството (пространствата), предназначено за използване от пътниците, с изключение на всяко пространство, заето от фиксирани принадлежности, като например барчета, кухнички или тоалетни. |
| --- | --- |

2.10.

„Отделение(я) за пътниците“ означава пространството (пространствата), предназначено за използване от пътниците, с изключение на всяко пространство, заето от фиксирани принадлежности, като например барчета, кухнички или тоалетни.

| 2.11. | „Отделение за водача“ означава пространството, предназначено за изключителна употреба от водача и съдържащо седалката на водача, волана, командните прибори, контролно-измервателните прибори и други устройства, необходими за шофиране на превозното средство. |
| --- | --- |

2.11.

„Отделение за водача“ означава пространството, предназначено за изключителна употреба от водача и съдържащо седалката на водача, волана, командните прибори, контролно-измервателните прибори и други устройства, необходими за шофиране на превозното средство.

| 2.12. | „Система за обезопасяване на седящите“ означава всяко устройство, което свързва пътник, водач или член на екипажа с неговото място, по време на преобръщане. |
| --- | --- |

2.12.

„Система за обезопасяване на седящите“ означава всяко устройство, което свързва пътник, водач или член на екипажа с неговото място, по време на преобръщане.

| 2.13. | „Вертикална надлъжна централна равнина“ (VLCP) означава вертикалната равнина, която преминава през средните точки на разстоянието между колелата на предната ос и на разстоянието между колелата на задната ос. |
| --- | --- |

2.13.

„Вертикална надлъжна централна равнина“ (VLCP) означава вертикалната равнина, която преминава през средните точки на разстоянието между колелата на предната ос и на разстоянието между колелата на задната ос.

| 2.14. | „Оставащо пространство“ означава пространството, което остава в отделението(ята) за пътниците, екипажа и водача, за осигуряване на по-добра възможност за оцеляване за пътници, водач и екипаж, в случай на пътнотранспортно произшествие с преобръщане. |
| --- | --- |

2.14.

„Оставащо пространство“ означава пространството, което остава в отделението(ята) за пътниците, екипажа и водача, за осигуряване на по-добра възможност за оцеляване за пътници, водач и екипаж, в случай на пътнотранспортно произшествие с преобръщане.

| 2.15. | „Ненатоварена маса в работно състояние“ (Mk) означава масата на превозното средство в работно състояние, освободено от пътници или товар, но с добавка от 75 kg за масата на водача, масата на горивото, съответстваща на 90 процента от вместимостта на резервоара за гориво, посочена от производителя, и масите на охладителната течност, смазочния материал, инструментите и резервното колело, ако има такова. |
| --- | --- |

2.15.

„Ненатоварена маса в работно състояние“ (Mk) означава масата на превозното средство в работно състояние, освободено от пътници или товар, но с добавка от 75 kg за масата на водача, масата на горивото, съответстваща на 90 процента от вместимостта на резервоара за гориво, посочена от производителя, и масите на охладителната течност, смазочния материал, инструментите и резервното колело, ако има такова.

| 2.16. | „Обща маса на пътниците“ (Mm) означава комбинираната маса на всички пътници и екипаж, които заемат места, снабдени със система за обезопасяване на седящите. |
| --- | --- |

2.16.

„Обща маса на пътниците“ (Mm) означава комбинираната маса на всички пътници и екипаж, които заемат места, снабдени със система за обезопасяване на седящите.

| 2.17. | „Обща ефективна маса на превозното средство“ (Mt) означава ненатоварената маса в работно състояние на превозното средство (Mk), комбинирана с частта (k = 0,5), от общата маса на пътниците (Mm), считана за неподвижно закрепена към превозното средство. |
| --- | --- |

2.17.

„Обща ефективна маса на превозното средство“ (Mt) означава ненатоварената маса в работно състояние на превозното средство (Mk), комбинирана с частта (k = 0,5), от общата маса на пътниците (Mm), считана за неподвижно закрепена към превозното средство.

| 2.18. | „Маса на индивидуален пътник“ (Mmi) означава масата на индивидуалния пътник. Стойността на тази маса е 68 kg. |
| --- | --- |

2.18.

„Маса на индивидуален пътник“ (Mmi) означава масата на индивидуалния пътник. Стойността на тази маса е 68 kg.

| 2.19. | „Референтна енергия“ (ER) означава потенциалната енергия на типа превозно средство, което предстои да бъде одобрено, измерена по отношение на хоризонталното долно ниво на канавката, при тръгване в началното, нестабилно положение на процеса на преобръщане. |
| --- | --- |

2.19.

„Референтна енергия“ (ER) означава потенциалната енергия на типа превозно средство, което предстои да бъде одобрено, измерена по отношение на хоризонталното долно ниво на канавката, при тръгване в началното, нестабилно положение на процеса на преобръщане.

| 2.20. | „Изпитване чрез преобръщане на цяло превозно средство“ означава изпитание на цялото, комплектно превозно средство за доказване на необходимата якост на надстройката. |
| --- | --- |

2.20.

„Изпитване чрез преобръщане на цяло превозно средство“ означава изпитание на цялото, комплектно превозно средство за доказване на необходимата якост на надстройката.

| 2.21. | „Работна маса за накланяне“ означава техническо приспособление, състоящо се от платформа за накланяне, канал и бетонова подова повърхност, използвано при изпитването чрез преобръщане на цяло (комплектно) превозно средство или корпусна секции. |
| --- | --- |

2.21.

„Работна маса за накланяне“ означава техническо приспособление, състоящо се от платформа за накланяне, канал и бетонова подова повърхност, използвано при изпитването чрез преобръщане на цяло (комплектно) превозно средство или корпусна секции.

| 2.22. | „Платформа за накланяне“ означава твърда равнина, която може да бъде завъртвана около хоризонтална ос, за да се наклони цялото превозно средство или корпусна секция. |
| --- | --- |

2.22.

„Платформа за накланяне“ означава твърда равнина, която може да бъде завъртвана около хоризонтална ос, за да се наклони цялото превозно средство или корпусна секция.

| 2.23. | „Каросерия“ означава цялостната конструкция на превозното средство в работно състояние, включително всичките конструктивни елементи, които образуват пространството за пътниците, пространството за водача, багажника и пространствата за механичните устройства и компоненти. |
| --- | --- |

2.23.

„Каросерия“ означава цялостната конструкция на превозното средство в работно състояние, включително всичките конструктивни елементи, които образуват пространството за пътниците, пространството за водача, багажника и пространствата за механичните устройства и компоненти.

| 2.24. | „Надстройка“ означава товароносещите компоненти на каросерията, така както са определени от производителя, съдържащи онези кохерентни части и елементи, които допринасят за якостта и способността за абсорбиране на енергия на каросерията, и запазват оставащото пространство при изпитването чрез преобръщане. |
| --- | --- |

2.24.

„Надстройка“ означава товароносещите компоненти на каросерията, така както са определени от производителя, съдържащи онези кохерентни части и елементи, които допринасят за якостта и способността за абсорбиране на енергия на каросерията, и запазват оставащото пространство при изпитването чрез преобръщане.

| 2.25. | „Конструктивна секция“ означава конструктивна секция на надстройката, образуваща затворен контур между две равнини, които са перпендикулярни на вертикалната надлъжна централна равнина на превозното средство. Конструктивната секция съдържа една колона на прозорец (или врата) от всяка страна на превозното средство, както и странични стенни елементи, секция от покривната конструкция и секция от подовата и подподова конструкция. |
| --- | --- |

2.25.

„Конструктивна секция“ означава конструктивна секция на надстройката, образуваща затворен контур между две равнини, които са перпендикулярни на вертикалната надлъжна централна равнина на превозното средство. Конструктивната секция съдържа една колона на прозорец (или врата) от всяка страна на превозното средство, както и странични стенни елементи, секция от покривната конструкция и секция от подовата и подподова конструкция.

| 2.26. | „Корпусна секция“ означава елемент от конструкцията, който представлява част от надстройката за целите на изпитването за одобрение. Секцията от корпуса съдържа най-малко две конструктивни секции, свързани посредством представителни свързващи елементи (странични, покривни и подпокривни конструкции). |
| --- | --- |

2.26.

„Корпусна секция“ означава елемент от конструкцията, който представлява част от надстройката за целите на изпитването за одобрение. Секцията от корпуса съдържа най-малко две конструктивни секции, свързани посредством представителни свързващи елементи (странични, покривни и подпокривни конструкции).

| 2.27. | „Оригинална корпусна секция“ означава корпусна секция, съставена от две или повече конструктивни секции с точно същата форма и съответно положение, както в действителното превозно средство. Всички свързващи елементи между конструктивните секции са също разположени точно, както се явяват в действителното превозно средство. |
| --- | --- |

2.27.

„Оригинална корпусна секция“ означава корпусна секция, съставена от две или повече конструктивни секции с точно същата форма и съответно положение, както в действителното превозно средство. Всички свързващи елементи между конструктивните секции са също разположени точно, както се явяват в действителното превозно средство.

| 2.28. | „Изкуствена корпусна секция“ означава секция от корпуса, построена от две или повече корпусни секции, но не в същото положение, нито на същото разстояние една от друга, както в действителното превозно средство. Свързващите елементи между тези конструктивни секции не трябва да са идентични на действителната конструкция на корпуса, но трябва да бъдат конструктивно еквивалентни. |
| --- | --- |

2.28.

„Изкуствена корпусна секция“ означава секция от корпуса, построена от две или повече корпусни секции, но не в същото положение, нито на същото разстояние една от друга, както в действителното превозно средство. Свързващите елементи между тези конструктивни секции не трябва да са идентични на действителната конструкция на корпуса, но трябва да бъдат конструктивно еквивалентни.

| 2.29. | „Твърда част“ означава конструктивна част или елемент, който няма значителна деформация и абсорбция на енергия по време на изпитването чрез преобръщане. |
| --- | --- |

2.29.

„Твърда част“ означава конструктивна част или елемент, който няма значителна деформация и абсорбция на енергия по време на изпитването чрез преобръщане.

| 2.30. | „Пластична зона“ (PZ) означава специалната геометрично ограничена част от надстройката, в която в резултат на динамични, ударни сили:






  — | се концентрират мащабни пластични деформации; |
| --- | --- | --- |

2.30.

„Пластична зона“ (PZ) означава специалната геометрично ограничена част от надстройката, в която в резултат на динамични, ударни сили:

—

се концентрират мащабни пластични деформации;

| — | става съществена деформация (изкривяване) на оригиналната форма (сечение, дължина или друга геометрия); |
| --- | --- |

—

става съществена деформация (изкривяване) на оригиналната форма (сечение, дължина или друга геометрия);

| — | се получава загуба на стабилност, в резултат на локално огъване; |
| --- | --- |

—

се получава загуба на стабилност, в резултат на локално огъване;

| — | се абсорбира кинетична енергия поради деформацията. |
| --- | --- |

—

се абсорбира кинетична енергия поради деформацията.

| 2.31. | „Пластична става“ (PH) означава проста гъвкава зона, образувана на прътовиден елемент (единична тръба, колона на прозорец, и т.н.). |
| --- | --- |

2.31.

„Пластична става“ (PH) означава проста гъвкава зона, образувана на прътовиден елемент (единична тръба, колона на прозорец, и т.н.).

| 2.32. | „Арка“ означава надлъжната конструктивна част на каросерията над страничните прозорци, включително извития преход към покривните конструкции. При изпитването чрез преобръщане (в случай на двуетажен автобус — арката на горния етаж) арката първа удря земята. |
| --- | --- |

2.32.

„Арка“ означава надлъжната конструктивна част на каросерията над страничните прозорци, включително извития преход към покривните конструкции. При изпитването чрез преобръщане (в случай на двуетажен автобус — арката на горния етаж) арката първа удря земята.

| 2.33. | „Долна арка“ означава надлъжната конструктивна част на каросерията под страничните прозорци. При изпитването чрез преобръщане (в случай на двуетажен автобус — арката на долния етаж) долната арка може да бъде втората повърхност, която да влезе в контакт със земята след първоначална деформация на напречното сечение на превозното средство. |
| --- | --- |

2.33.

„Долна арка“ означава надлъжната конструктивна част на каросерията под страничните прозорци. При изпитването чрез преобръщане (в случай на двуетажен автобус — арката на долния етаж) долната арка може да бъде втората повърхност, която да влезе в контакт със земята след първоначална деформация на напречното сечение на превозното средство.

3.   ЗАЯВЛЕНИЕ ЗА ОДОБРЕНИЕ

| 3.1. | Заявлението за одобрение на тип превозното средство по отношение на якостта на неговата надстройка се подава от производителя на превозното средство или от неговия надлежно упълномощен представител към административния отдел. |
| --- | --- |

3.1.

Заявлението за одобрение на тип превозното средство по отношение на якостта на неговата надстройка се подава от производителя на превозното средство или от неговия надлежно упълномощен представител към административния отдел.

| 3.2. | Към заявлението се прилагат посочените по-долу документи в три екземпляра и следните материали:






  3.2.1. | Главните идентификационни данни и параметри на типа превозно средство, или група типове превозни средства;






  3.2.1.1. | Чертежи-генерален план на типа превозно средство, неговата каросерия и неговото вътрешно разположение с основните размери. Седалките, които имат ограничители за пътниците, трябва да бъдат ясно маркирани и техните положения в превозното средство трябва да бъдат точно оразмерени; |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.

Към заявлението се прилагат посочените по-долу документи в три екземпляра и следните материали:

3.2.1.

Главните идентификационни данни и параметри на типа превозно средство, или група типове превозни средства;

3.2.1.1.

Чертежи-генерален план на типа превозно средство, неговата каросерия и неговото вътрешно разположение с основните размери. Седалките, които имат ограничители за пътниците, трябва да бъдат ясно маркирани и техните положения в превозното средство трябва да бъдат точно оразмерени;

| 3.2.1.2. | Освободената от товар маса на превозното средство, и свързаните осови товари; |
| --- | --- |

3.2.1.2.

Освободената от товар маса на превозното средство, и свързаните осови товари;

| 3.2.1.3. | Точното положение на освободения от товар център на тежестта на превозното средство, заедно с протокола от измерванията. За определяне на положението на центъра на тежестта се използват измервателните и изчислителни методи, описани в приложение 3; |
| --- | --- |

3.2.1.3.

Точното положение на освободения от товар център на тежестта на превозното средство, заедно с протокола от измерванията. За определяне на положението на центъра на тежестта се използват измервателните и изчислителни методи, описани в приложение 3;

| 3.2.1.4. | Общата ефективна маса на превозното средство и свързаните с това осови натоварвания. |
| --- | --- |

3.2.1.4.

Общата ефективна маса на превозното средство и свързаните с това осови натоварвания.

| 3.2.1.5. | Точното положение на центъра на тежестта на общата ефективна маса на превозното средство, заедно с протокола от измерванията. За определяне на положението на центъра на тежестта се използват измервателните и изчислителни методи, описани в приложение 3. |
| --- | --- |

3.2.1.5.

Точното положение на центъра на тежестта на общата ефективна маса на превозното средство, заедно с протокола от измерванията. За определяне на положението на центъра на тежестта се използват измервателните и изчислителни методи, описани в приложение 3.

| 3.2.2. | Всички данни и информация, които са необходими за оценяване на критериите за най-лош случай в група типове превозни средства:






  3.2.2.1. | Стойността на референтната енергия (ER), която е продукт на масата на превозното средство (M), гравитационната константа (g) и височината (h1) на центъра на тежестта при превозното средство в неговото нестабилно равновесно положение, когато започва изпитването чрез преобръщане (вж. фигура 3)

  където:







  M | = | Mk, освободената от товар маса на типа на превозното средство, ако няма ограничители за пътниците, или,
  Mt, обща ефективна маса на превозното средство, когато са оборудвани ограничители за пътниците, и |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Mt | = | Mk + k · Mm, където k = 0,5 и Mm е общата маса на пътниците със система за обезопасяване (вж. точка 2.16), |
| h0 | = | височината (в метри) на центъра на тежестта на превозното средство за избраната стойност на масата (M), |
| t | = | перпендикулярно разстояние (в метри) на центъра на тежестта на превозното средство от неговата надлъжна вертикална централна равнина, |
| B | = | перпендикулярно разстояние (в метри) на надлъжната вертикална централна равнина на превозното средство към оста на въртене при изпитването чрез преобръщане, |
| g | = | гравитационна константа, |
| h1 | = | височината (в метри) на центъра на тежестта на превозното средство в неговото положение на тръгване в началното, нестабилно положение по отношение на хоризонталната долна равнина на канала; |

3.2.2.

Всички данни и информация, които са необходими за оценяване на критериите за най-лош случай в група типове превозни средства:

3.2.2.1.

Стойността на референтната енергия (ER), която е продукт на масата на превозното средство (M), гравитационната константа (g) и височината (h1) на центъра на тежестта при превозното средство в неговото нестабилно равновесно положение, когато започва изпитването чрез преобръщане (вж. фигура 3)

където:

M

=

Mk, освободената от товар маса на типа на превозното средство, ако няма ограничители за пътниците, или,

Mt, обща ефективна маса на превозното средство, когато са оборудвани ограничители за пътниците, и

Mt

=

Mk + k · Mm, където k = 0,5 и Mm е общата маса на пътниците със система за обезопасяване (вж. точка 2.16),

h0

=

височината (в метри) на центъра на тежестта на превозното средство за избраната стойност на масата (M),

t

=

перпендикулярно разстояние (в метри) на центъра на тежестта на превозното средство от неговата надлъжна вертикална централна равнина,

B

=

перпендикулярно разстояние (в метри) на надлъжната вертикална централна равнина на превозното средство към оста на въртене при изпитването чрез преобръщане,

g

=

гравитационна константа,

h1

=

височината (в метри) на центъра на тежестта на превозното средство в неговото положение на тръгване в началното, нестабилно положение по отношение на хоризонталната долна равнина на канала;

| 3.2.2.2. | Чертежи и подробно описание на надстройката на типа превозно средство или група типове превозни средства, съгласно приложение 4; |
| --- | --- |

3.2.2.2.

Чертежи и подробно описание на надстройката на типа превозно средство или група типове превозни средства, съгласно приложение 4;

| 3.2.2.3. | Подробни чертежи на оставащото пространство, съгласно точка 5.2 за всеки тип превозно средство, което следва да бъде одобрено. |
| --- | --- |

3.2.2.3.

Подробни чертежи на оставащото пространство, съгласно точка 5.2 за всеки тип превозно средство, което следва да бъде одобрено.

| 3.2.3. | Допълнителна подробна документация, параметри, данни, зависещи от метода на изпитването за одобрение, избрани от производителя, както е изложено подробно в приложения 5, 6, 7, 8 и 9. |
| --- | --- |

3.2.3.

Допълнителна подробна документация, параметри, данни, зависещи от метода на изпитването за одобрение, избрани от производителя, както е изложено подробно в приложения 5, 6, 7, 8 и 9.

| 3.2.4. | В случай че превозното средство е съчленено, цялата тази информация се подава отделно за всяка секция на типа превозно средство с изключение на точка 3.2.1.1, който се отнася до цялото превозно средство. |
| --- | --- |

3.2.4.

В случай че превозното средство е съчленено, цялата тази информация се подава отделно за всяка секция на типа превозно средство с изключение на точка 3.2.1.1, който се отнася до цялото превозно средство.

| 3.3. | При поискване от техническата служба цяло превозно средство (или по едно превозно средство от всеки тип превозни средства, ако се иска одобрение за група типове превозни средства) се представя за проверка на неговата освободена от товар маса, осови натоварвания, положение на центъра на тежестта и всички други данни и информация, които са свързани с якостта на надстройката. |
| --- | --- |

3.3.

При поискване от техническата служба цяло превозно средство (или по едно превозно средство от всеки тип превозни средства, ако се иска одобрение за група типове превозни средства) се представя за проверка на неговата освободена от товар маса, осови натоварвания, положение на центъра на тежестта и всички други данни и информация, които са свързани с якостта на надстройката.

| 3.4. | Според метода на изпитването за одобрение, избран от производителя, на техническата служба се предават съответни парчета за проба при поискване. Разположението и броят на тези парчета за проба се съгласува с техническата служба. В случай, че парчетата за проба са били изпитвани по-рано, се предават протоколите от изпитването. |
| --- | --- |

3.4.

Според метода на изпитването за одобрение, избран от производителя, на техническата служба се предават съответни парчета за проба при поискване. Разположението и броят на тези парчета за проба се съгласува с техническата служба. В случай, че парчетата за проба са били изпитвани по-рано, се предават протоколите от изпитването.

4.   ОДОБРЕНИЕ

| 4.1. | Ако типът превозно средство или групата типове превозни средства, подадени за одобрение по силата на настоящото правило отговорят на изискванията на точка 5 по-долу, този тип превозно средство се одобрява. |
| --- | --- |

4.1.

Ако типът превозно средство или групата типове превозни средства, подадени за одобрение по силата на настоящото правило отговорят на изискванията на точка 5 по-долу, този тип превозно средство се одобрява.

| 4.2. | Номер на одобрение се дава за всеки одобрен тип превозно средство. Първите му две цифри (понастоящем 02 съответства на серия от изменения 02) посочват серията изменения, включващи най-новите основни технически изменения, направени на правилото по време на издаване на одобрението. Същата договаряща се страна не може да издава същия номер за друг тип превозно средство. |
| --- | --- |

4.2.

Номер на одобрение се дава за всеки одобрен тип превозно средство. Първите му две цифри (понастоящем 02 съответства на серия от изменения 02) посочват серията изменения, включващи най-новите основни технически изменения, направени на правилото по време на издаване на одобрението. Същата договаряща се страна не може да издава същия номер за друг тип превозно средство.

| 4.3. | Уведомление за одобрение или за отказ или за удължаване на одобрението на типа превозно средство, съгласно настоящото правило се изпраща на страните по Споразумението, които прилагат настоящото правило, чрез съобщителен формуляр (вж. приложение 1) и чертежи и диаграми, предоставени от кандидата за одобрение, във формат, съгласуван между производителя и техническата служба. Документацията на хартиен носител се сгъва до формат A4 (210 mm × 297 mm). |
| --- | --- |

4.3.

Уведомление за одобрение или за отказ или за удължаване на одобрението на типа превозно средство, съгласно настоящото правило се изпраща на страните по Споразумението, които прилагат настоящото правило, чрез съобщителен формуляр (вж. приложение 1) и чертежи и диаграми, предоставени от кандидата за одобрение, във формат, съгласуван между производителя и техническата служба. Документацията на хартиен носител се сгъва до формат A4 (210 mm × 297 mm).

| 4.4. | Международната маркировка за одобрение е задължителна и тя трябва да е поставена на явно и напълно достъпно място, уточнено във формуляра за одобрение, на всяко превозно средство, съответстващо на одобрения тип превозно средство по силата на настоящото правило. Тази маркировка се състои от:






  4.4.1. | оградена с окръжност буква „E“, следвана от отличителния номер на държавата, която е издала одобрението (2); |
| --- | --- | --- |

4.4.

Международната маркировка за одобрение е задължителна и тя трябва да е поставена на явно и напълно достъпно място, уточнено във формуляра за одобрение, на всяко превозно средство, съответстващо на одобрения тип превозно средство по силата на настоящото правило. Тази маркировка се състои от:

4.4.1.

оградена с окръжност буква „E“, следвана от отличителния номер на държавата, която е издала одобрението (2);

| 4.4.2. | номерът на настоящото правило, следван от буква „R“, тире и номера на одобрение, вдясно от окръжността, посочена в точка 4.4.1. |
| --- | --- |

4.4.2.

номерът на настоящото правило, следван от буква „R“, тире и номера на одобрение, вдясно от окръжността, посочена в точка 4.4.1.

| 4.5. | Маркировката за одобрение трябва да бъде ясна, четлива и неизтриваема. |
| --- | --- |

4.5.

Маркировката за одобрение трябва да бъде ясна, четлива и неизтриваема.

| 4.6. | Маркировката за одобрение се поставя в близост до или на табелата с данни за превозното средство, поставена от производителя. |
| --- | --- |

4.6.

Маркировката за одобрение се поставя в близост до или на табелата с данни за превозното средство, поставена от производителя.

| 4.7. | Приложение 2 към настоящото правило дава примерна маркировка за одобрение. |
| --- | --- |

4.7.

Приложение 2 към настоящото правило дава примерна маркировка за одобрение.

5.   ОБЩИ СПЕЦИФИКАЦИИ И ИЗИСКВАНИЯ

5.1.   Изисквания

Надстройката на превозното средство трябва да има достатъчна якост, за да осигури щото оставащото пространство по време и след изпитването чрез преобръщане на цяло превозно средство да бъде неувредено. Това означава:

| 5.1.1. | Никоя част от превозното средство, която е извън оставащото пространство в началото на изпитването (напр. колони, предпазни пръстени, багажници) не трябва да навлиза в оставащото пространство по време на изпитването. Всички конструктивни части, които първоначално са в оставащото пространство (напр. вертикални ръкохватки, разделителни прегради, кухнички, тоалетни) не се взимат предвид, когато се оценява навлизането в оставащото пространство. |
| --- | --- |

5.1.1.

Никоя част от превозното средство, която е извън оставащото пространство в началото на изпитването (напр. колони, предпазни пръстени, багажници) не трябва да навлиза в оставащото пространство по време на изпитването. Всички конструктивни части, които първоначално са в оставащото пространство (напр. вертикални ръкохватки, разделителни прегради, кухнички, тоалетни) не се взимат предвид, когато се оценява навлизането в оставащото пространство.

| 5.1.2. | Никоя част от оставащото пространство не стърчи извън контура на деформираната конструкция. Контурът на деформираната конструкция се определя последователно между всяка прилежаща колона на прозорец и/или врата. Между две деформирани колони контурът е теоретична повърхност, определена от прави линии, свързващи вътрешните точки на контура на колоните, които са били със същата височина над нивото на пода преди изпитването чрез преобръщане (вж. фигура 1). |
| --- | --- |

5.1.2.

Никоя част от оставащото пространство не стърчи извън контура на деформираната конструкция. Контурът на деформираната конструкция се определя последователно между всяка прилежаща колона на прозорец и/или врата. Между две деформирани колони контурът е теоретична повърхност, определена от прави линии, свързващи вътрешните точки на контура на колоните, които са били със същата височина над нивото на пода преди изпитването чрез преобръщане (вж. фигура 1).

Фигура 1

Спецификация на контура на деформираната конструкция

Image

5.2.   Оставащо пространство

Обвиващата крива на оставащото пространство на превозното средство се определя чрез създаване на вертикална напречна равнина в превозното средство, която има периферията, описана във фигури 2(a) и 2(c), и движейки тази равнина по дължината на превозното средство (вж. фигура 2(b) по следния начин:

| 5.2.1. | Точка SR е разположена на гърба на всяка външна обърната напред или назад седалка (или допуснато положение на седалката), 500 mm над пода под седалката, 150 mm от вътрешната повърхност на страничната стена. Не се взимат пред вид колесните арки и други изменения на височината на пода. Тази размери се прилагат също и при седалки, гледащи навътре в техните централни равнини. |
| --- | --- |

5.2.1.

Точка SR е разположена на гърба на всяка външна обърната напред или назад седалка (или допуснато положение на седалката), 500 mm над пода под седалката, 150 mm от вътрешната повърхност на страничната стена. Не се взимат пред вид колесните арки и други изменения на височината на пода. Тази размери се прилагат също и при седалки, гледащи навътре в техните централни равнини.

| 5.2.2. | Ако двете страни на превозното средство не са симетрични по отношение на разпределението на пода и, следователно, височините на точките SR са различни, стъпката между двете подови линии на оставащото пространство се отчита като надлъжната вертикална централна равнина на превозното средство (вж. фигура 2(c). |
| --- | --- |

5.2.2.

Ако двете страни на превозното средство не са симетрични по отношение на разпределението на пода и, следователно, височините на точките SR са различни, стъпката между двете подови линии на оставащото пространство се отчита като надлъжната вертикална централна равнина на превозното средство (вж. фигура 2(c).

| 5.2.3. | Най-задното положение на оставащото пространство е вертикална равнина 200 mm зад SR точката на най-задната външна седалка, или вътрешното лице на задната стена на превозното средство, ако това е по-малко от 200 mm зад тази SR точка.
  Най-предното положение на оставащото пространство е вертикална равнина 600 mm пред точката SR на най-предната седалка (независимо дали е за пътниците, екипажа или водача) в превозното средство, поставено в най-предно положение.
  Ако най-задните и най-предните седалки от двете страни на превозното средство не са в същите напречни равнини, дължината на оставащото пространство от всяка страна ще бъде различна. |
| --- | --- |

5.2.3.

Най-задното положение на оставащото пространство е вертикална равнина 200 mm зад SR точката на най-задната външна седалка, или вътрешното лице на задната стена на превозното средство, ако това е по-малко от 200 mm зад тази SR точка.

Най-предното положение на оставащото пространство е вертикална равнина 600 mm пред точката SR на най-предната седалка (независимо дали е за пътниците, екипажа или водача) в превозното средство, поставено в най-предно положение.

Ако най-задните и най-предните седалки от двете страни на превозното средство не са в същите напречни равнини, дължината на оставащото пространство от всяка страна ще бъде различна.

| 5.2.4. | Оставащото пространство е непрекъснато в помещението(ята) за пътниците, екипажа и водача между най-задната и най-предната равнина и се определя чрез преместване на определената вертикална напречна равнина през дължината на превозното средство по дължината на прави линии през точките SR от двете страни на превозното средство. Зад най-задната и пред най-предната SR точка на седалката правите линии са хоризонтални. |
| --- | --- |

5.2.4.

Оставащото пространство е непрекъснато в помещението(ята) за пътниците, екипажа и водача между най-задната и най-предната равнина и се определя чрез преместване на определената вертикална напречна равнина през дължината на превозното средство по дължината на прави линии през точките SR от двете страни на превозното средство. Зад най-задната и пред най-предната SR точка на седалката правите линии са хоризонтални.

| 5.2.5. | Производителят може да определи по-голямо оставащо пространство, отколкото се изисква за дадено разпределение на седалките, за да симулира най-лош случай в група типове превозни средства, за да даде възможност за бъдещо развитие на конструкцията (проекта). |
| --- | --- |

5.2.5.

Производителят може да определи по-голямо оставащо пространство, отколкото се изисква за дадено разпределение на седалките, за да симулира най-лош случай в група типове превозни средства, за да даде възможност за бъдещо развитие на конструкцията (проекта).

Фигура 2

Спецификация на остатъчното пространство

а) и c)   странични разположения

Image

б)   надлъжно разположение

Image

5.3.   Спецификация на изпитването чрез преобръщане на цяло превозно средство като основен метод на одобрение

Изпитването чрез преобръщане е изпитване за странично накланяне (вж. фигура 3), както следва:

| 5.3.1. | Цялото превозно средство стои на платформа за накланяне, с блокирано окачване и се накланя бавно до нестабилното му положение на равновесие. Ако типът превозно средство не е оборудван с ограничители за пътници, то ще бъде тествано при освободена от товар маса. Ако типът превозно средство е оборудван с ограничители за пътници, то ще бъде тествано при обща ефективна маса на превозното средство; |
| --- | --- |

5.3.1.

Цялото превозно средство стои на платформа за накланяне, с блокирано окачване и се накланя бавно до нестабилното му положение на равновесие. Ако типът превозно средство не е оборудван с ограничители за пътници, то ще бъде тествано при освободена от товар маса. Ако типът превозно средство е оборудван с ограничители за пътници, то ще бъде тествано при обща ефективна маса на превозното средство;

| 5.3.2. | Изпитването чрез преобръщане започва в това нестабилно положение на превозното средство с нулева ъглова скорост и оста на въртене преминава през контактните точки колело-земя. В този момент превозното средство се характеризира с референтната енергия ER (вж. точка 3.2.2.1 и фигура 3); |
| --- | --- |

5.3.2.

Изпитването чрез преобръщане започва в това нестабилно положение на превозното средство с нулева ъглова скорост и оста на въртене преминава през контактните точки колело-земя. В този момент превозното средство се характеризира с референтната енергия ER (вж. точка 3.2.2.1 и фигура 3);

| 5.3.3. | Превозното средство се преобръща в канал, с хоризонтална, суха и гладка бетонова повърхност с номинална дълбочина 800 mm; |
| --- | --- |

5.3.3.

Превозното средство се преобръща в канал, с хоризонтална, суха и гладка бетонова повърхност с номинална дълбочина 800 mm;

| 5.3.4. | Подробната техническа спецификация на изпитването чрез преобръщане на цяло превозно средство като основно изпитване за одобрение е дадена в приложение 5. |
| --- | --- |

5.3.4.

Подробната техническа спецификация на изпитването чрез преобръщане на цяло превозно средство като основно изпитване за одобрение е дадена в приложение 5.

Фигура 3

Спецификация на изпитването чрез преобръщане на цяло превозно средство, показваща пътя на центъра на тежестта през началното положение на нестабилно равновесие

Image

5.4.   Спецификации на еквивалентни тестове за одобрение

Вместо изпитването чрез преобръщане на цяло превозно средство, по усмотрение на производителя, могат да бъдат избрани един от следните еквивалетни методи на изпитване:

| 5.4.1. | Изпитване за преобръщане на секции от корпуса, които са представителни за цялото превозно средство, в съответствие със спецификациите на приложение 6. |
| --- | --- |

5.4.1.

Изпитване за преобръщане на секции от корпуса, които са представителни за цялото превозно средство, в съответствие със спецификациите на приложение 6.

| 5.4.2. | Квазистатични изпитвания за натоварване на секции от корпуса в съответствие със спецификациите на приложение 7. |
| --- | --- |

5.4.2.

Квазистатични изпитвания за натоварване на секции от корпуса в съответствие със спецификациите на приложение 7.

| 5.4.3. | Квазистатични изчисления на основата на резултатите от изпитания на компоненти в съответствие със спецификациите на приложение 8. |
| --- | --- |

5.4.3.

Квазистатични изчисления на основата на резултатите от изпитания на компоненти в съответствие със спецификациите на приложение 8.

| 5.4.4. | Компютърна симулация — посредством динамични изчисления — на основното изпитване чрез преобръщане на цяло превозно средство, в съответствие със спецификациите на приложение 9. |
| --- | --- |

5.4.4.

Компютърна симулация — посредством динамични изчисления — на основното изпитване чрез преобръщане на цяло превозно средство, в съответствие със спецификациите на приложение 9.

| 5.4.5. | Основният принцип е, че еквивалентният метод на изпитване за одобрение трябва да бъде извършен по такъв начин, че той да представлява основното изпитание на преобръщане, специфицирано в приложение 5. Ако еквивалентния метод на изпитване за одобрение, избран от производителя не може да вземе предвид някоя специална характеристика или конструкция на превозното средство (напр. климатична инсталация на покрива, променящата се височина на долната арка, променящата се височина на покрива), може да се изиска от техническата служба цялото превозно средство да премине изпитването чрез преобръщане специфицирано в приложение 5. |
| --- | --- |

5.4.5.

Основният принцип е, че еквивалентният метод на изпитване за одобрение трябва да бъде извършен по такъв начин, че той да представлява основното изпитание на преобръщане, специфицирано в приложение 5. Ако еквивалентния метод на изпитване за одобрение, избран от производителя не може да вземе предвид някоя специална характеристика или конструкция на превозното средство (напр. климатична инсталация на покрива, променящата се височина на долната арка, променящата се височина на покрива), може да се изиска от техническата служба цялото превозно средство да премине изпитването чрез преобръщане специфицирано в приложение 5.

5.5.   Изпитване на съчленени превозни средства

При съчленено превозно средство, всяка твърда секция на превозното средство трябва да отговаря на общото изискване, специфицирано в точка 5.1. Всяка твърда секция на съчлененото превозно средство може да бъде изпитана поотделно или в комбинация, както е описано в приложение 5, точка 2.3, или в приложение 3, точка 2.6.7.

5.6.   Посока на изпитването чрез преобръщане

Изпитването чрез преобръщане се извършва на онази страна на превозното средство, която е по-опасна по отношение на оставащото пространство. Решението се взема от техническата служба на базата на предложението на производителя, като се вземе пред вид най-малко следното:

| 5.6.1. | страничната ексцентричност на центъра на тежестта и нейният ефект на референтната енергия при нестабилно, начално (стартиращо) положение на превозното средство, виж точка 3.2.2.1; |
| --- | --- |

5.6.1.

страничната ексцентричност на центъра на тежестта и нейният ефект на референтната енергия при нестабилно, начално (стартиращо) положение на превозното средство, виж точка 3.2.2.1;

| 5.6.2. | асиметрията на оставащото пространство, виж точка 5.2.2; |
| --- | --- |

5.6.2.

асиметрията на оставащото пространство, виж точка 5.2.2;

| 5.6.3. | различните, асиметрични конструктивни черти на двете страни на превозното средство, и подкрепата, придавана от разделителни прегради или вътрешни кутии (напр. гардероб, тоалетна, кухничка). Страната с по-малка подкрепа се избира за посока на изпитването чрез преобръщане. |
| --- | --- |

5.6.3.

различните, асиметрични конструктивни черти на двете страни на превозното средство, и подкрепата, придавана от разделителни прегради или вътрешни кутии (напр. гардероб, тоалетна, кухничка). Страната с по-малка подкрепа се избира за посока на изпитването чрез преобръщане.

6.   МОДИФИКАЦИЯ И РАЗШИРЕНИЕ НА ОДОБРЕНИЕ НА ТИП ПРЕВОЗНО СРЕДСТВО

| 6.1. | Всяка модификация на одобрения тип превозно средство се съобщава на административния отдел, който е дал одобрението на типа. Административният отдел после може или,






  6.1.1. | да се съгласи, че извършените модификации е малко вероятно да имат съществен ефект, и че във всеки случай модифицираният тип превозно средство все още отговаря на изискванията на настоящото правило и съставлява част от група типове превозни средства, заедно с одобрения тип превозно средство; или |
| --- | --- | --- |

6.1.

Всяка модификация на одобрения тип превозно средство се съобщава на административния отдел, който е дал одобрението на типа. Административният отдел после може или,

6.1.1.

да се съгласи, че извършените модификации е малко вероятно да имат съществен ефект, и че във всеки случай модифицираният тип превозно средство все още отговаря на изискванията на настоящото правило и съставлява част от група типове превозни средства, заедно с одобрения тип превозно средство; или

| 6.1.2. | да изиска по-нататъшен протокол от изпитване, направено от техническата служба, отговорна за провеждане на изпитването, за доказване, че новият тип превозно средство отговаря на изискванията на настоящото правило и съставлява част от група типове превозни средства, заедно с одобрения тип превозно средство; или |
| --- | --- |

6.1.2.

да изиска по-нататъшен протокол от изпитване, направено от техническата служба, отговорна за провеждане на изпитването, за доказване, че новият тип превозно средство отговаря на изискванията на настоящото правило и съставлява част от група типове превозни средства, заедно с одобрения тип превозно средство; или

| 6.1.3. | да откаже разширяване на одобрението и да изиска да бъде извършена нова процедура за одобрение. |
| --- | --- |

6.1.3.

да откаже разширяване на одобрението и да изиска да бъде извършена нова процедура за одобрение.

| 6.2. | Решенията на административния отдел и техническата служба да се основават на тройния критерий за най-лошия случай:






  6.2.1. | структурният критерий означава, дали конструкцията е променена или не (вж. приложение 4). Ако няма промяна, или новата надстройка е по-яка, това е благоприятно. |
| --- | --- | --- |

6.2.

Решенията на административния отдел и техническата служба да се основават на тройния критерий за най-лошия случай:

6.2.1.

структурният критерий означава, дали конструкцията е променена или не (вж. приложение 4). Ако няма промяна, или новата надстройка е по-яка, това е благоприятно.

| 6.2.2. | енергийният критерий означава дали референтната енергия е променена или не. Ако новият тип превозно средство има същата или по-малка референтна енергия, отколкото одобрената такава, това е благоприятно. |
| --- | --- |

6.2.2.

енергийният критерий означава дали референтната енергия е променена или не. Ако новият тип превозно средство има същата или по-малка референтна енергия, отколкото одобрената такава, това е благоприятно.

| 6.2.3. | критерият оставащо пространство се основава на обвиващата повърхност на оставащото пространство. Ако оставащото пространство на новия тип превозно средство е навсякъде в рамките на оставащото пространство на одобрения случай, това е благоприятно. |
| --- | --- |

6.2.3.

критерият оставащо пространство се основава на обвиващата повърхност на оставащото пространство. Ако оставащото пространство на новия тип превозно средство е навсякъде в рамките на оставащото пространство на одобрения случай, това е благоприятно.

| 6.3. | Ако всичките три критерия описани в точка 6.2 са променени благоприятно, разширението на одобрението се дава без по-нататъшно проучване.
  Ако всичките три отговора са неблагоприятни, се изисква нова процедура на одобрение.
  Ако отговорите са смесени, ще са необходими по-нататъшни проучвания (например изпитания, изчисления, анализ на конструкцията). Тези проучвания се определят от техническата служба в сътрудничество с производителя. |
| --- | --- |

6.3.

Ако всичките три критерия описани в точка 6.2 са променени благоприятно, разширението на одобрението се дава без по-нататъшно проучване.

Ако всичките три отговора са неблагоприятни, се изисква нова процедура на одобрение.

Ако отговорите са смесени, ще са необходими по-нататъшни проучвания (например изпитания, изчисления, анализ на конструкцията). Тези проучвания се определят от техническата служба в сътрудничество с производителя.

| 6.4. | Потвърждение или отказ на одобрение, уточняващо промените, се известяват по процедурата, уточнена в точка 4.3 по-горе до страните по Споразумението, които прилагат настоящото правило. |
| --- | --- |

6.4.

Потвърждение или отказ на одобрение, уточняващо промените, се известяват по процедурата, уточнена в точка 4.3 по-горе до страните по Споразумението, които прилагат настоящото правило.

| 6.5. | Административният отдел, издаващ разширението на одобрението, дава сериен номер за всяко съобщение, съставено за такова разширение. |
| --- | --- |

6.5.

Административният отдел, издаващ разширението на одобрението, дава сериен номер за всяко съобщение, съставено за такова разширение.

7.   СЪОТВЕТСТВИЕ НА ПРОИЗВОДСТВОТО

| 7.1. | Процедурата по съответствие на производството трябва да отговаря на тези, изложени в Споразумението, допълнение 2, (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Рев.2). |
| --- | --- |

7.1.

Процедурата по съответствие на производството трябва да отговаря на тези, изложени в Споразумението, допълнение 2, (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Рев.2).

| 7.2. | Всяко превозно средство, одобрено по силата на настоящото правило, трябва да бъде произведено по такъв начин, че да съответства на одобрения тип, като отговаря на изискванията, изложени в точка 5 по-горе. Само онези елементи, които са назовани от производителя като част от надстройката, се проверяват. |
| --- | --- |

7.2.

Всяко превозно средство, одобрено по силата на настоящото правило, трябва да бъде произведено по такъв начин, че да съответства на одобрения тип, като отговаря на изискванията, изложени в точка 5 по-горе. Само онези елементи, които са назовани от производителя като част от надстройката, се проверяват.

| 7.3. | Нормалната честота на инспекциите, разрешени от административния отдел, е веднъж на всеки две години. Ако бъде открито несъответствие по време на една от тези визити, административният отдел може да увеличи честотата на посещенията, за да възстанови съответствието на производството колкото се може по-бързо. |
| --- | --- |

7.3.

Нормалната честота на инспекциите, разрешени от административния отдел, е веднъж на всеки две години. Ако бъде открито несъответствие по време на една от тези визити, административният отдел може да увеличи честотата на посещенията, за да възстанови съответствието на производството колкото се може по-бързо.

8.   САНКЦИИ ПРИ НЕСЪОТВЕТСТВИЕ НА ПРОДУКЦИЯТА

| 8.1. | Одобрението, дадено по отношение на тип превозно средство по силата на настоящото правило, може да бъде оттеглено, ако не са изпълнени изискванията, заложени в точка 7 по-горе. |
| --- | --- |

8.1.

Одобрението, дадено по отношение на тип превозно средство по силата на настоящото правило, може да бъде оттеглено, ако не са изпълнени изискванията, заложени в точка 7 по-горе.

| 8.2. | Ако страна по Споразумението, прилагаща настоящото правило, оттегли одобрение, което е дала преди това, тя уведомява за това другите договарящи се страни, прилагащи настоящото правило, посредством копие от формуляра за одобрение, носещ накрая, с големи букви, подписаната и датирана забележка „ОДОБРЕНИЕТО ОТТЕГЛЕНО“. |
| --- | --- |

8.2.

Ако страна по Споразумението, прилагаща настоящото правило, оттегли одобрение, което е дала преди това, тя уведомява за това другите договарящи се страни, прилагащи настоящото правило, посредством копие от формуляра за одобрение, носещ накрая, с големи букви, подписаната и датирана забележка „ОДОБРЕНИЕТО ОТТЕГЛЕНО“.

9.   ПРОИЗВОДСТВО, ПРЕУСТАНОВЕНО ОКОНЧАТЕЛНО

Ако притежателят на одобрението напълно престане да произвежда тип одобрено превозно средство в съответствие с настоящото правило, той информира административния отдел, който е дал одобрението. При получаване на съответното уведомление този административен отдел информира другите страни по Споразумението, прилагащи настоящото правило, посредством копие от формуляра за одобрение, носещо накрая, с големи букви, подписаната и датирана забележка „ПРОИЗВОДСТВОТО ПРЕУСТАНОВЕНО“.

10.   ПРЕХОДНИ РАЗПОРЕДБИ

| 10.1. | От официалната дата на влизане в сила на серия от изменения 01, никоя договаряща се страна, прилагаща настоящото правило, не може да откаже да даде одобрение ИКЕ по силата на настоящото правило, изменено със серия от изменения 01. |
| --- | --- |

10.1.

От официалната дата на влизане в сила на серия от изменения 01, никоя договаряща се страна, прилагаща настоящото правило, не може да откаже да даде одобрение ИКЕ по силата на настоящото правило, изменено със серия от изменения 01.

| 10.2. | От 60 месеца след датата на влизане в сила, договарящите се страни, прилагащи настоящото правило, дават ИКЕ одобрения за нови типове превозни средства, както е определено в настоящото правило, само ако типът превозно средство, което трябва да бъде одобрено, отговаря на изискванията на настоящото правило, изменено със серия от изменения 01. |
| --- | --- |

10.2.

От 60 месеца след датата на влизане в сила, договарящите се страни, прилагащи настоящото правило, дават ИКЕ одобрения за нови типове превозни средства, както е определено в настоящото правило, само ако типът превозно средство, което трябва да бъде одобрено, отговаря на изискванията на настоящото правило, изменено със серия от изменения 01.

| 10.3. | Договарящи се страни, прилагащи настоящото правило, не могат да отказват да дават разширения на одобрения за предшестващите серии изменения на настоящото правило. |
| --- | --- |

10.3.

Договарящи се страни, прилагащи настоящото правило, не могат да отказват да дават разширения на одобрения за предшестващите серии изменения на настоящото правило.

| 10.4. | ECE одобренията дадени по силата на настоящото правило, в оригиналната си форма, по-рано от 60 месеца след датата на влизане в сила и всички разширения на такива одобрения, остават валидни за неопределено време, съгласно точка 10.6 по-долу. Когато типът превозно средство, одобрен спрямо предшестващата серия от изменения отговаря на изискванията на настоящото правило, изменено от серия от изменения 01, договарящата се страна, която е дала одобрението, уведомява за това другите договарящи се страни, които прилагат настоящото правило. |
| --- | --- |

10.4.

ECE одобренията дадени по силата на настоящото правило, в оригиналната си форма, по-рано от 60 месеца след датата на влизане в сила и всички разширения на такива одобрения, остават валидни за неопределено време, съгласно точка 10.6 по-долу. Когато типът превозно средство, одобрен спрямо предшестващата серия от изменения отговаря на изискванията на настоящото правило, изменено от серия от изменения 01, договарящата се страна, която е дала одобрението, уведомява за това другите договарящи се страни, които прилагат настоящото правило.

| 10.5. | Никоя договаряща се страна, прилагаща настоящото правило, не може да отказва национален тип одобрение на тип превозно средство, одобрено по серия от изменения 01 към настоящото правило. |
| --- | --- |

10.5.

Никоя договаряща се страна, прилагаща настоящото правило, не може да отказва национален тип одобрение на тип превозно средство, одобрено по серия от изменения 01 към настоящото правило.

| 10.6. | 144 месеца след влизане в сила на серия от изменения 01 към настоящото правило, договарящите се страни, прилагащи настоящото правило, могат да откажат първа национална регистрация (първо влизане в експлоатация) на превозно средство, което не отговаря на изискванията на серия от изменения 01 към настоящото правило. |
| --- | --- |

10.6.

144 месеца след влизане в сила на серия от изменения 01 към настоящото правило, договарящите се страни, прилагащи настоящото правило, могат да откажат първа национална регистрация (първо влизане в експлоатация) на превозно средство, което не отговаря на изискванията на серия от изменения 01 към настоящото правило.

| 10.7. | Считано от датата на влизане в сила на серия от изменения 02 към настоящото правило, никоя договаряща се страна не може да откаже да издаде одобрение съгласно настоящото правило, изменено със серия от изменения 02. |
| --- | --- |

10.7.

Считано от датата на влизане в сила на серия от изменения 02 към настоящото правило, никоя договаряща се страна не може да откаже да издаде одобрение съгласно настоящото правило, изменено със серия от изменения 02.

| 10.8. | В срок от 48 месеца след датата на влизане в сила на серия от изменения 02 на настоящото правило, никоя договаряща се страна не може да откаже да издаде национално или регионално одобрение на превозно средство, одобрено съгласно предшестващите серии от изменения на настоящото правило. |
| --- | --- |

10.8.

В срок от 48 месеца след датата на влизане в сила на серия от изменения 02 на настоящото правило, никоя договаряща се страна не може да откаже да издаде национално или регионално одобрение на превозно средство, одобрено съгласно предшестващите серии от изменения на настоящото правило.

| 10.9. | Считано от 9 ноември 2017 г., договарящите се страни могат да откажат първа национална регистрация на ново превозно средство, което не отговаря на изискванията на серия от изменения 02 към настоящото правило. |
| --- | --- |

10.9.

Считано от 9 ноември 2017 г., договарящите се страни могат да откажат първа национална регистрация на ново превозно средство, което не отговаря на изискванията на серия от изменения 02 към настоящото правило.

| 10.10. | Независимо от разпоредбите на точки 10.8 и 10.9, одобренията на категории и класове превозни средства, издадени съгласно предшестващите серии от изменения на настоящото правило, които не са засегнати от серия от изменения 02, остават валидни, и договарящите се страни, прилагащи настоящото правило, трябва да продължат да ги признават. |
| --- | --- |

10.10.

Независимо от разпоредбите на точки 10.8 и 10.9, одобренията на категории и класове превозни средства, издадени съгласно предшестващите серии от изменения на настоящото правило, които не са засегнати от серия от изменения 02, остават валидни, и договарящите се страни, прилагащи настоящото правило, трябва да продължат да ги признават.

| 10.11. | Договарящите се страни, прилагащи настоящото правило, не могат да откажат да издадат разширение на одобрение, издадено съгласно предшестващите серии от изменения на настоящото правило. |
| --- | --- |

10.11.

Договарящите се страни, прилагащи настоящото правило, не могат да откажат да издадат разширение на одобрение, издадено съгласно предшестващите серии от изменения на настоящото правило.

11.   НАИМЕНОВАНИЯ И АДРЕСИ НА ТЕХНИЧЕСКИТЕ СЛУЖБИ, ПРОВЕЖДАЩИ ИЗПИТВАНИЯ С ЦЕЛ ОДОБРЕНИЕ, И НА АДМИНИСТРАТИВНИТЕ ОТДЕЛИ

Страните по Споразумението, които прилагат настоящото правило, съобщават на секретариата на Обединените нации наименованията и адресите на техническите служби, провеждащи изпитвания с цел одобрение, и на административните отдели, които дават одобрение. Формуляри, издадени в други страни за сетифициране на одобрението, се изпращат на административните отдели на всички страни по настоящото споразумение.

---

(1)  Както е определено в приложение 7 към Консолидираната резолюция за конструкцията на превозни средства (R.E.3), (документ TRANS/WP.29/78/Rev.1/изменение 2, последно изменен с изменение 4).

(2)  1 за Германия, 2 за Франция, 3 за Италия, 4 за Нидерландия, 5 за Швеция, 6 за Белгия, 7 за Унгария, 8 за Чешката република, 9 за Испания, 10 за Сърбия и Черна гора, 11 за Обединеното кралство, 12 за Австрия, 13 за Люксембург, 14 за Швейцария, 15 (свободна позиция), 16 за Норвегия, 17 за Финландия, 18 за Дания, 19 за Румъния, 20 за Полша, 21 за Португалия, 22 за Руската федерация, 23 за Гърция, 24 за Ирландия, 25 за Хърватска, 26 за Словения, 27 за Словакия, 28 за Беларус, 29 за Естония, 30 (свободна позиция), 31 За Босна и Херцеговина, 32 за Латвия, 33 (свободна позиция), 34 за България, 35 (свободна позиция), 36 за Литва, 37 за Турция, 38 (свободна позиция), 39 за Азербайджан, 40 за Бивша югославска република Македония, 41 (свободна позиция), 42 за Европейската общност (одобренията се издават от държавите-членки, които полагат съответните национални символи по ИКЕ), 43 за Япония, 44 (свободна позиция), 45 за Австралия, 46 за Украйна, 47 за Южна Африка, 48 за Нова Зеландия, 49 за Кипър, 50 за Малта, 51 за Република Корея, 52 за Малайзия, 53 за Тайланд, 54 и 55 (свободна позиция), 56 за Черна гора и 58 за Тунис. Следващи номера ще бъдат присвоявани и на други държави в хронологичния ред, по който те ратифицират или се присъединят към Спогодбата за приемане на единни технически предписания за колесни превозни средства, оборудване и части, които могат да бъдат монтирани и/или използвани на колесни превозни средства, и на Условията за взаимно признаване на одобрения, издавани на основата на тези предписания, като така присвоените номера се съобщават от генералния секретар на Организацията на обединените нации на държавите — страни по Спогодбата.

---

ПРИЛОЖЕНИЕ 1

СЪОБЩЕНИЕ

(Максимален формат: A4 (210 × 297 mm)

Image

Image

---

ПРИЛОЖЕНИЕ 2

СХЕМА НА МАРКИРОВКАТА ЗА ОДОБРЕНИЕ

(Вж. точка 4.4 на настоящото правило)

Image

---

ПРИЛОЖЕНИЕ 3

ОПРЕДЕЛЯНЕ НА ЦЕНТЪРА НА ТЕЖЕСТТА НА ПРЕВОЗНОТО СРЕДСТВО

1.   Общи принципи

| 1.1. | Референтната и общата енергия, която се абсорбира при изпитването чрез преобръщане, зависят пряко от положението на центъра на тежестта на превозното средство. Оттук следва, че определянето трябва да бъде колкото се може по-точно. Методът на измерване на размери, ъгли и стойности на натоварване и точността на измерване се записват за оценка от техническата служба. Необходима е следната точност на измерващия апарат:













  — | за измервания по-малки от 2 000 mm, |
| --- | --- | --- |

1.1.

Референтната и общата енергия, която се абсорбира при изпитването чрез преобръщане, зависят пряко от положението на центъра на тежестта на превозното средство. Оттук следва, че определянето трябва да бъде колкото се може по-точно. Методът на измерване на размери, ъгли и стойности на натоварване и точността на измерване се записват за оценка от техническата служба. Необходима е следната точност на измерващия апарат:

—

за измервания по-малки от 2 000 mm,

Точност

± 1 mm;

| — | за измервания по-големи от 2 000 mm, |
| --- | --- |

—

за измервания по-големи от 2 000 mm,

Точност

± 0,05 процента;

| — | за измервани ъгли, |
| --- | --- |

—

за измервани ъгли,

точност

± 1 процент;

| — | за измервани стойности на натоварвания |
| --- | --- |

—

за измервани стойности на натоварвания

Точност

± 0,2 процента.

Междуосовото(ите) разстояние(я) и разстоянието между центровете на следите на колелото/колелата на всяка ос (разстоянието между равнините на всяка ос) се определят от чертежите на производителя.

| 1.2. | Блокираното окачване е специфицирано като условието за определяне центъра на тежестта и за извършване на действително изпитване за преобръщане. Окачването трябва да бъде блокирано в нормално работно положение, както е определено от производителя. |
| --- | --- |

1.2.

Блокираното окачване е специфицирано като условието за определяне центъра на тежестта и за извършване на действително изпитване за преобръщане. Окачването трябва да бъде блокирано в нормално работно положение, както е определено от производителя.

| 1.3. | Положението на центъра на тежестта се определя от три параметъра:






  1.3.1. | надлъжно разстояние (l1) от централната линия на предната ос; |
| --- | --- | --- |

1.3.

Положението на центъра на тежестта се определя от три параметъра:

1.3.1.

надлъжно разстояние (l1) от централната линия на предната ос;

| 1.3.2. | напречно разстояние (t) от вертикалната надлъжна централна равнина на превозното средство; |
| --- | --- |

1.3.2.

напречно разстояние (t) от вертикалната надлъжна централна равнина на превозното средство;

| 1.3.3. | вертикална височина (h0) над равното хоризонтално равнище на земята, когато гумите са напомпани както е специфицирано за превозното средство. |
| --- | --- |

1.3.3.

вертикална височина (h0) над равното хоризонтално равнище на земята, когато гумите са напомпани както е специфицирано за превозното средство.

| 1.4. | Тук е описан метод за определяне на l1, t, h0, като се използват динамометрични датчици. Алтернативни методи с използване на повдигащо устройство и/или маси за накланяне например могат да бъдат предложени от производителя на техническата служба, която ще реши дали методът е приемлив на базата на степента му на точност. |
| --- | --- |

1.4.

Тук е описан метод за определяне на l1, t, h0, като се използват динамометрични датчици. Алтернативни методи с използване на повдигащо устройство и/или маси за накланяне например могат да бъдат предложени от производителя на техническата служба, която ще реши дали методът е приемлив на базата на степента му на точност.

| 1.5. | Положението на центъра на тежестта на ненатоварено превозно средство (освободена от товар маса Mk) ще се определя с измервания. |
| --- | --- |

1.5.

Положението на центъра на тежестта на ненатоварено превозно средство (освободена от товар маса Mk) ще се определя с измервания.

| 1.6. | Положението на центъра на тежестта на превозното средство с обща ефективна маса (Mt) може да се определи:






  1.6.1. | чрез измерване на превозното средство в състояние на обща ефективна маса, или |
| --- | --- | --- |

1.6.

Положението на центъра на тежестта на превозното средство с обща ефективна маса (Mt) може да се определи:

1.6.1.

чрез измерване на превозното средство в състояние на обща ефективна маса, или

| 1.6.2. | чрез използване на измереното положение на центъра на тежестта в състояние на освободена от товар маса и като се има пред вид ефектът от общата маса на пътниците; |
| --- | --- |

1.6.2.

чрез използване на измереното положение на центъра на тежестта в състояние на освободена от товар маса и като се има пред вид ефектът от общата маса на пътниците;

| 1.6.3. | В случай на двуетажно превозно средство трябва да се вземе предвид масата на седящите пътници както на горния, така и на долния етаж. |
| --- | --- |

1.6.3.

В случай на двуетажно превозно средство трябва да се вземе предвид масата на седящите пътници както на горния, така и на долния етаж.

2.   Измервания

| 2.1. | Положението на центъра на тежестта на превозното средство се определя в състояние на освободена от товар маса или на обща ефективна маса на превозното средство, както е определено в точки 1.5 и 1.6. За определяне на положението на центъра на тежестта в състояние на обща ефективна маса на превозното средство, масата на индивидуалния пътник (разделена на константата, k = 0,5) се разполага и държи твърдо 100 mm над и 100 mm пред точката R (която е определена в Правило No 21, приложение 5) на седалката. |
| --- | --- |

2.1.

Положението на центъра на тежестта на превозното средство се определя в състояние на освободена от товар маса или на обща ефективна маса на превозното средство, както е определено в точки 1.5 и 1.6. За определяне на положението на центъра на тежестта в състояние на обща ефективна маса на превозното средство, масата на индивидуалния пътник (разделена на константата, k = 0,5) се разполага и държи твърдо 100 mm над и 100 mm пред точката R (която е определена в Правило No 21, приложение 5) на седалката.

| 2.2. | Надлъжните (l1) и напречни (t) координати на центъра на тежестта се определят на обща хоризонтална повърхност (вж. фигура A3.1), където всяко колело или сдвоено колело на превозното средство стои на индивидуален динамометричен датчик. Всяко управлявано колело трябва да бъде нагласено в положение право напред. |
| --- | --- |

2.2.

Надлъжните (l1) и напречни (t) координати на центъра на тежестта се определят на обща хоризонтална повърхност (вж. фигура A3.1), където всяко колело или сдвоено колело на превозното средство стои на индивидуален динамометричен датчик. Всяко управлявано колело трябва да бъде нагласено в положение право напред.

| 2.3. | Индивидуалните отчитания на динамометричните датчици се отбелязват едновременно и се използват за изчисляване общата маса на превозното средство и положението на центъра на тежестта. |
| --- | --- |

2.3.

Индивидуалните отчитания на динамометричните датчици се отбелязват едновременно и се използват за изчисляване общата маса на превозното средство и положението на центъра на тежестта.

| 2.4. | Надлъжното положение на центъра на тежестта по отношение на централната точка на контакт на предните колела (вж. фигура A3.1) се задава като



  където:







  P1 | = | реакционно натоварване на динамометричния датчик под лявото колело на първата ос |
| --- | --- | --- | --- |
| P2 | = | реакционно натоварване на динамометричния датчик под дясното колело на първата ос |
| P3 | = | реакционно натоварване на динамометричния датчик под лявото колело(а) на втората ос |
| P4 | = | реакционно натоварване на динамометричния датчик под дясното колело(а) на втората ос |
| P5 | = | реакционно натоварване на динамометричния датчик под лявото колело(а) на третата ос |
| P6 | = | реакционно натоварване на динамометричния датчик под дясното колело(а) на третата ос |
| Ptotal | = | (P1 + P2 + P3 + P4 + P5 + P6) | = | Mk освободена от товар маса; или |
| | = | Mt обща ефективна маса на превозното средство, където е валидно това |

2.4.

Надлъжното положение на центъра на тежестта по отношение на централната точка на контакт на предните колела (вж. фигура A3.1) се задава като

Formula

където:

P1

=

реакционно натоварване на динамометричния датчик под лявото колело на първата ос

P2

=

реакционно натоварване на динамометричния датчик под дясното колело на първата ос

P3

=

реакционно натоварване на динамометричния датчик под лявото колело(а) на втората ос

P4

=

реакционно натоварване на динамометричния датчик под дясното колело(а) на втората ос

P5

=

реакционно натоварване на динамометричния датчик под лявото колело(а) на третата ос

P6

=

реакционно натоварване на динамометричния датчик под дясното колело(а) на третата ос

Ptotal

=

(P1 + P2 + P3 + P4 + P5 + P6)

=

Mk освободена от товар маса; или

=

Mt обща ефективна маса на превозното средство, където е валидно това

L1

=

разстоянието от центъра на колелото на първата ос до центъра на колелото на втората ос

L2

=

разстоянието от центъра на колелото на първата ос до центъра на колелото на третата ос, ако има монтирана такава

Фигура A3.1

Надлъжно положение на центъра на тежестта

Image

| 2.5. | Напречното положение (t) на центъра на тежестта на превозното средство по отношение на неговата надлъжна вертикална централна равнина (вж. фигура A3.2) се задава като,



  където:







  T1 | = | разстояние между центровете на следата на колелото(ата) при всеки край на първата ос |
| --- | --- | --- | --- |
| T2 | = | разстояние между центровете на следата на колелото(ата) при всеки край на втората ос |
| T3 | = | разстояние между центровете на следата на колелото(ата) при всеки край на третата ос |

2.5.

Напречното положение (t) на центъра на тежестта на превозното средство по отношение на неговата надлъжна вертикална централна равнина (вж. фигура A3.2) се задава като,

Formula

където:

T1

=

разстояние между центровете на следата на колелото(ата) при всеки край на първата ос

T2

=

разстояние между центровете на следата на колелото(ата) при всеки край на втората ос

T3

=

разстояние между центровете на следата на колелото(ата) при всеки край на третата ос

Уравнението допуска, че може да се тегли права линия през централните точки на T1, T2, T3. Ако това не е така, тогава ще бъде необходима специализирана формула.

Ако стойността на (t) е отрицателна, тогава центърът на тежестта на превозното средство е разположен вдясно от централната линия на превозното средство.

Фигура A3.2

Напречно положение на центъра на тежестта

Image

| 2.6. | Височината на центъра на тежестта (h0) се определя чрез накланяне на превозното средство надлъжно и като се използват индивидуални динамометрични датчици при колелата на двете оси. |
| --- | --- |

2.6.

Височината на центъра на тежестта (h0) се определя чрез накланяне на превозното средство надлъжно и като се използват индивидуални динамометрични датчици при колелата на двете оси.

| 2.6.1. | Два динамометрични датчика се разполагат на обща хоризонтална равнина, за да приемат предните колела. Хоризонталната равнина трябва да бъде на достатъчна височина над заобикалящите повърхности, така че превозното средство да може да бъде наклонено напред до необходимия ъгъл (вж. точка 2.6.2 по-долу) без носът му да докосва тази повърхност. |
| --- | --- |

2.6.1.

Два динамометрични датчика се разполагат на обща хоризонтална равнина, за да приемат предните колела. Хоризонталната равнина трябва да бъде на достатъчна височина над заобикалящите повърхности, така че превозното средство да може да бъде наклонено напред до необходимия ъгъл (вж. точка 2.6.2 по-долу) без носът му да докосва тази повърхност.

| 2.6.2. | Втора двойка динамометрични датчици се поставя на обща хоризонтална равнина отгоре на подкрепящите конструкции, готови да приемат колелата на втората ос на превозното средство. Подкрепящите конструкции трябва да бъдат достатъчно високи, за да генерират достатъчен ъгъл на наклон α (> 20°) за превозното средство. Колкото по-голям е ъгълът, толкова по-точно ще бъде изчислението — вж. фигура A3.3. Превозното средство се поставя отново на четирите динамометрични датчика, с предните колела застопорени, за да се предотврати превозното средство да се претърколи напред. Всяко управлявано колело трябва да бъде нагласено в положение право напред. |
| --- | --- |

2.6.2.

Втора двойка динамометрични датчици се поставя на обща хоризонтална равнина отгоре на подкрепящите конструкции, готови да приемат колелата на втората ос на превозното средство. Подкрепящите конструкции трябва да бъдат достатъчно високи, за да генерират достатъчен ъгъл на наклон α (> 20°) за превозното средство. Колкото по-голям е ъгълът, толкова по-точно ще бъде изчислението — вж. фигура A3.3. Превозното средство се поставя отново на четирите динамометрични датчика, с предните колела застопорени, за да се предотврати превозното средство да се претърколи напред. Всяко управлявано колело трябва да бъде нагласено в положение право напред.

| 2.6.3. | Индивидуалните отчитания на динамометричните датчици се отбелязват едновременно и се използват за проверка на общата маса на превозното средство и положението на центъра на тежестта. |
| --- | --- |

2.6.3.

Индивидуалните отчитания на динамометричните датчици се отбелязват едновременно и се използват за проверка на общата маса на превозното средство и положението на центъра на тежестта.

| 2.6.4. | Наклонът на изпитването чрез накланяне се определя чрез уравнението (вж. фигура A3.3):



  където:







  H | = | разлика във височините между следите на колелата на първата и втората ос |
| --- | --- | --- | --- |
| L1 | = | разстоянието от центъра на първата и втората оси на колелото |

2.6.4.

Наклонът на изпитването чрез накланяне се определя чрез уравнението (вж. фигура A3.3):

Formula

където:

H

=

разлика във височините между следите на колелата на първата и втората ос

L1

=

разстоянието от центъра на първата и втората оси на колелото

| 2.6.5. | Освободената от товар маса на превозното средство се проверява, както следва:
  Ftotal = F1 + F2 + F3 + F4 ≡ Ptotal ≡ Mk

  където:







  F1 | = | реакционно натоварване на динамометричния датчик под лявото колело на първата ос |
| --- | --- | --- | --- |
| F2 | = | реакционно натоварване на динамометричния датчик под дясното колело на първата ос |
| F3 | = | реакционно натоварване на динамометричния датчик под лявото колело на втората ос |
| F4 | = | реакционно натоварване на динамометричния датчик под дясното колело на втората ос |

2.6.5.

Освободената от товар маса на превозното средство се проверява, както следва:

Ftotal = F1 + F2 + F3 + F4 ≡ Ptotal ≡ Mk

където:

F1

=

реакционно натоварване на динамометричния датчик под лявото колело на първата ос

F2

=

реакционно натоварване на динамометричния датчик под дясното колело на първата ос

F3

=

реакционно натоварване на динамометричния датчик под лявото колело на втората ос

F4

=

реакционно натоварване на динамометричния датчик под дясното колело на втората ос

Ако това уравнение не е изпълнено, измерването се повтаря и/или от производителя се изисква да промени стойността на освободената от товар маса в техническото описание на превозното средство.

| 2.6.6. | Височината (ho) на центъра на тежестта на превозното средство се задава като:



  където:







  r | = | височина на центъра на колелото (на първата ос) над горната повърхност на динамометричния датчик |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.6.

Височината (ho) на центъра на тежестта на превозното средство се задава като:

Formula

където:

r

=

височина на центъра на колелото (на първата ос) над горната повърхност на динамометричния датчик

| 2.6.7. | Ако съчлененото превозно средство се изпитва на отделни секции, положението на центъра на тежестта трябва да се установи поотделно за всяка секция.

  Фигура A3.3


  Определяне на височината на центъра на тежестта |
| --- | --- |

2.6.7.

Ако съчлененото превозно средство се изпитва на отделни секции, положението на центъра на тежестта трябва да се установи поотделно за всяка секция.

Фигура A3.3

Определяне на височината на центъра на тежестта

Image

---

ПРИЛОЖЕНИЕ 4

СТАНОВИЩА ПО КОНСТРУКТИВНОТО ОПИСАНИЕ НА НАДСТРОЙКАТА

1.   Общи принципи

| 1.1. | Производителят определя недвусмислено надстройката на каросерията (вж. фигура A4.1, например) и указва:






  1.1.1. | кои конструктивни секции допринасят за якостта и абсорбцията на енергия на надстройката; |
| --- | --- | --- |

1.1.

Производителят определя недвусмислено надстройката на каросерията (вж. фигура A4.1, например) и указва:

1.1.1.

кои конструктивни секции допринасят за якостта и абсорбцията на енергия на надстройката;

| 1.1.2. | кои свързващи елементи между конструктивните секции допринасят за устойчивостта на усукване на надстройката; |
| --- | --- |

1.1.2.

кои свързващи елементи между конструктивните секции допринасят за устойчивостта на усукване на надстройката;

| 1.1.3. | разпределението на масата сред назованите конструктивни секции; |
| --- | --- |

1.1.3.

разпределението на масата сред назованите конструктивни секции;

| 1.1.4. | кои елементи на надстройката се приемат за твърди части. |
| --- | --- |

1.1.4.

кои елементи на надстройката се приемат за твърди части.

Фигура A4.1

Отклонение на надстройката от каросерията

Image

| 1.2. | Производителят предоставя следната информация относно елементите на надстройката:






  1.2.1. | чертежи, с всички значими геометрични измервания, необходими за производството на елементите и за оценка на всяка промяна или изменение по елемента; |
| --- | --- | --- |

1.2.

Производителят предоставя следната информация относно елементите на надстройката:

1.2.1.

чертежи, с всички значими геометрични измервания, необходими за производството на елементите и за оценка на всяка промяна или изменение по елемента;

| 1.2.2. | материала на елементите отнесен към национални или международни стандарти; |
| --- | --- |

1.2.2.

материала на елементите отнесен към национални или международни стандарти;

| 1.2.3. | технологията на връзките между конструктивните елементи (занитени, на болтове, залепени, заварени, вид на заварката, и т.н.). |
| --- | --- |

1.2.3.

технологията на връзките между конструктивните елементи (занитени, на болтове, залепени, заварени, вид на заварката, и т.н.).

| 1.3. | Всяка надстройка има най-малко две конструктивни секции: една пред центъра на тежестта и една зад центъра на тежестта. |
| --- | --- |

1.3.

Всяка надстройка има най-малко две конструктивни секции: една пред центъра на тежестта и една зад центъра на тежестта.

| 1.4. | Не се изисква информация за елементите на каросерията, които не са части от надстройката. |
| --- | --- |

1.4.

Не се изисква информация за елементите на каросерията, които не са части от надстройката.

2.   Конструктивни секции

| 2.1. | Конструктивната секция се определя като конструктивна секция на надстройката, образуваща затворена верига между две равнини, които са перпендикулярни на вертикалната надлъжна централна равнина (VLCP) на превозното средство. Конструктивната секция съдържа една колона на прозорец (или врата) ос всяка страна на превозното средство, както и странични стенни елементи, секция от покривната конструкция и секция от подовата и подподовата конструкция. Всяка конструктивна секция има напречна централна равнина (CP), перпендикулярна на VLCP на превозното средство и преминаваща през централните точки (Cp) на прозоречните колони (вж. фигура A4.2). |
| --- | --- |

2.1.

Конструктивната секция се определя като конструктивна секция на надстройката, образуваща затворена верига между две равнини, които са перпендикулярни на вертикалната надлъжна централна равнина (VLCP) на превозното средство. Конструктивната секция съдържа една колона на прозорец (или врата) ос всяка страна на превозното средство, както и странични стенни елементи, секция от покривната конструкция и секция от подовата и подподовата конструкция. Всяка конструктивна секция има напречна централна равнина (CP), перпендикулярна на VLCP на превозното средство и преминаваща през централните точки (Cp) на прозоречните колони (вж. фигура A4.2).

| 2.2. | Cp се определя като точка на половин височина на прозорецa и на половин разстояние по широчината на колоната. Ако Cp на левите или десните колони на дадена конструктивна секция на са в същата напречна равнина, CP на конструктивната секция се наглася на половин разстояние между напречните равнини на двете Cp-та. |
| --- | --- |

2.2.

Cp се определя като точка на половин височина на прозорецa и на половин разстояние по широчината на колоната. Ако Cp на левите или десните колони на дадена конструктивна секция на са в същата напречна равнина, CP на конструктивната секция се наглася на половин разстояние между напречните равнини на двете Cp-та.

| 2.3. | Дължината на конструктивната секция се измерва по посоката на надлъжната ос на превозното средство и се определя от разстоянието между две равнини, перпендикулярни на VLCP на превозното средство. Има две граници, които определят дължината на конструктивната секция: разположението на прозорците (вратите), и формата и конструкцията на колоните на прозореца (вратата). |
| --- | --- |

2.3.

Дължината на конструктивната секция се измерва по посоката на надлъжната ос на превозното средство и се определя от разстоянието между две равнини, перпендикулярни на VLCP на превозното средство. Има две граници, които определят дължината на конструктивната секция: разположението на прозорците (вратите), и формата и конструкцията на колоните на прозореца (вратата).

Фигура A4.2

Определяне на дължината на конструктивни секции

Image

| 2.3.1. | Максималната дължина на конструктивна секция се определя от дължината на двете съседни рамки на прозорци (врати)



  където:







  a | = | дължината на рамката на прозореца (вратата) јтаh колона, и |
| --- | --- | --- | --- |
| b | = | дължината на рамката на прозореца (вратата) пред јтаh колона |

2.3.1.

Максималната дължина на конструктивна секция се определя от дължината на двете съседни рамки на прозорци (врати)

Formula

където:

a

=

дължината на рамката на прозореца (вратата) јтаh колона, и

b

=

дължината на рамката на прозореца (вратата) пред јтаh колона

Ако колоните на противоположни страни на конструктивната секция не са на една напречна равнина, или рамките на прозорците от всяка страна на превозното средство имат различни дължини (вж. фигура A4.3), общата дължина Wj на конструктивната секция се определя от:

Formula

където:

| amin | = | по-малката стойност на адясна страна или aлява страна |
| --- | --- | --- |
| bmin | = | по-малката стойност на bдясна страна или bлява страна |
| L | = | надлъжното изместване между централните линии на колоните от лявата и дясната страни на превозното средство |

amin

=

по-малката стойност на адясна страна или aлява страна

bmin

=

по-малката стойност на bдясна страна или bлява страна

L

=

надлъжното изместване между централните линии на колоните от лявата и дясната страни на превозното средство

Фигура A4.3

Определяне на дължина на конструктивна секция, когато колоните от всяка страна на конструктивната секция не са на една напречна равнина

Image

| 2.3.2. | Минималната дължина на конструктивната секция трябва да включва цялата прозоречна колона (включително наклона ѝ, радиуси на ъгъла, и т.н.). Ако наклонът и радиусите на ъгъла надвишават половината от дължината на прилежащия прозорец, тогава следващата колона трябва да бъде включена в конструктивната секция. |
| --- | --- |

2.3.2.

Минималната дължина на конструктивната секция трябва да включва цялата прозоречна колона (включително наклона ѝ, радиуси на ъгъла, и т.н.). Ако наклонът и радиусите на ъгъла надвишават половината от дължината на прилежащия прозорец, тогава следващата колона трябва да бъде включена в конструктивната секция.

| 2.4. | Разстоянието между две конструктивни секции се определя като разстоянието между техните CP-та. |
| --- | --- |

2.4.

Разстоянието между две конструктивни секции се определя като разстоянието между техните CP-та.

| 2.5. | Разстоянието на дадена конструктивна секция от центъра на тежестта на превозното средство се определя като перпендикулярното разстояние от неговото CP до центъра на тежестта на превозното средство. |
| --- | --- |

2.5.

Разстоянието на дадена конструктивна секция от центъра на тежестта на превозното средство се определя като перпендикулярното разстояние от неговото CP до центъра на тежестта на превозното средство.

3.   Свързващи конструкции между конструктивните секции

| 3.1. | Свързващите конструкции между конструктивни секции трябва да са ясно дефинирани в надстройката. Тези конструктивни елементи спадат към две различни категории:






  3.1.1. | Свързващи конструкции, които образуват част от надстройката. Тези елементи трябва да бъдат идентифицирани от производителя, в това предаване на проекта: те включват:






  3.1.1.1. | конструкция странична стена, покривна конструкция, подова конструкция, които свързват няколко конструктивни секции, |
| --- | --- | --- | --- |

3.1.

Свързващите конструкции между конструктивни секции трябва да са ясно дефинирани в надстройката. Тези конструктивни елементи спадат към две различни категории:

3.1.1.

Свързващи конструкции, които образуват част от надстройката. Тези елементи трябва да бъдат идентифицирани от производителя, в това предаване на проекта: те включват:

3.1.1.1.

конструкция странична стена, покривна конструкция, подова конструкция, които свързват няколко конструктивни секции,

| 3.1.1.2. | конструктивни елементи, които подсилват един или повече конструктивни секции; например, кутии под седалки, арки на колела, седалкови конструкции свързващи странична стена към конструкции на под, кухня, гардероб и тоалетна. |
| --- | --- |

3.1.1.2.

конструктивни елементи, които подсилват един или повече конструктивни секции; например, кутии под седалки, арки на колела, седалкови конструкции свързващи странична стена към конструкции на под, кухня, гардероб и тоалетна.

| 3.1.2. | Допълнителни елементи, които не допринасят за конструктивната якост на превозното средство, но които могат да навлизат в оставащото пространство, например: вентилационни въздуховоди, кутии за ръчен багаж, отоплителни проводи. |
| --- | --- |

3.1.2.

Допълнителни елементи, които не допринасят за конструктивната якост на превозното средство, но които могат да навлизат в оставащото пространство, например: вентилационни въздуховоди, кутии за ръчен багаж, отоплителни проводи.

4.   Разпределение на масата

| 4.1. | Производителят ясно трябва да определи дяла от масата на превозното средство, отнесена към всяка от конструктивните секции на надстройката. Това разпределение на масата трябва да изразява капацитета на абсорбиране на енергията и товароносимостта на всяка конструктивна секция. При определяне на разпределението на масата трябва да се спазват следните изисквания:






  4.1.1. | сумата от масите, отнесени към всяка конструктивна секция, да се отнасят към масата M на цялото превозно средство:

  където:







  mj | = | масата, приписана на конструктивна секция j |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| n | = | броят конструктивни секции в надстройката |
| M | = | Mk, освободена от товар, или, |
| | = | Mt, цялата ефективна маса на превозното средство, което е по-подходящо |

4.1.

Производителят ясно трябва да определи дяла от масата на превозното средство, отнесена към всяка от конструктивните секции на надстройката. Това разпределение на масата трябва да изразява капацитета на абсорбиране на енергията и товароносимостта на всяка конструктивна секция. При определяне на разпределението на масата трябва да се спазват следните изисквания:

4.1.1.

сумата от масите, отнесени към всяка конструктивна секция, да се отнасят към масата M на цялото превозно средство:

където:

mj

=

масата, приписана на конструктивна секция j

n

=

броят конструктивни секции в надстройката

M

=

Mk, освободена от товар, или,

=

Mt, цялата ефективна маса на превозното средство, което е по-подходящо

| 4.1.2. | центърът на тежестта на разпределените маси да бъде в същото положение като центъра на тежестта на превозното средство:

  където:







  lj | = | разстоянието на конструктивната секция j от центъра на тежестта на превозното средство (вж. точка 2.3).
  lj е положителна, ако конструктивната секция е пред центъра на тежестта и отрицателна, ако е зад нея. |
| --- | --- | --- | --- |

4.1.2.

центърът на тежестта на разпределените маси да бъде в същото положение като центъра на тежестта на превозното средство:

където:

lj

=

разстоянието на конструктивната секция j от центъра на тежестта на превозното средство (вж. точка 2.3).

lj е положителна, ако конструктивната секция е пред центъра на тежестта и отрицателна, ако е зад нея.

| 4.2. | Масата „mj“ на всяка конструктивна секция на надстройката да се определя от производителя, както следва:






  4.2.1. | масите на компонентите на „j-та“ на брой конструктивна секция да се отнася към нейната маса „mj“ чрез:

  където:







  mjk | = | масата на всеки компонент на конструктивната секция |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| s | = | броят индивидуални маси на конструктивната секция |

4.2.

Масата „mj“ на всяка конструктивна секция на надстройката да се определя от производителя, както следва:

4.2.1.

масите на компонентите на „j-та“ на брой конструктивна секция да се отнася към нейната маса „mj“ чрез:

където:

mjk

=

масата на всеки компонент на конструктивната секция

s

=

броят индивидуални маси на конструктивната секция

| 4.2.2. | центърът на тежестта на масите на компонентите на дадена конструктивна секция да имат същото напречно положение вътре в конструктивната секция, като център на тежестта на конструктивната секция (вж. фигура A4.4):

  където:







  yk | = | разстоянието на kтия компонент на масата на конструктивната секция от оста Z (вж. фигура A4.4).
  yk ще има положителна стойност от една страна на оста и отрицателна стойност от другата страна. |
| --- | --- | --- | --- |
| zk | = | разстоянието на kтия компонент на масата на конструктивната секция от оста Y,
  zk ще има положителна стойност от една страна на оста и отрицателна стойност от другата страна. |

4.2.2.

центърът на тежестта на масите на компонентите на дадена конструктивна секция да имат същото напречно положение вътре в конструктивната секция, като център на тежестта на конструктивната секция (вж. фигура A4.4):

където:

yk

=

разстоянието на kтия компонент на масата на конструктивната секция от оста Z (вж. фигура A4.4).

yk ще има положителна стойност от една страна на оста и отрицателна стойност от другата страна.

zk

=

разстоянието на kтия компонент на масата на конструктивната секция от оста Y,

zk ще има положителна стойност от една страна на оста и отрицателна стойност от другата страна.

| 4.3. | В случая, когато ограничители са част от спецификацията на превозното средство, масата на пътниците приписана на дадена конструктивна секция да бъде прикачена към онази част от надстройката, която е проектирана да абсорбира натоварванията от седалките и натоварванията от пътници |
| --- | --- |

4.3.

В случая, когато ограничители са част от спецификацията на превозното средство, масата на пътниците приписана на дадена конструктивна секция да бъде прикачена към онази част от надстройката, която е проектирана да абсорбира натоварванията от седалките и натоварванията от пътници

Фигура A4.4

Разпределение на масата в напречното сечение на конструктивна секция

Image

---

ПРИЛОЖЕНИЕ 5

ИЗПИТВАНЕТО ЧРЕЗ ПРЕОБРЪЩАНЕ КАТО ОСНОВЕН МЕТОД ЗА ОДОБРЕНИЕ

1.   Маса за накланяне

| 1.1. | Платформата за накланяне да бъде достатъчно яка и въртенето достатъчно контролирано, за да се осигури едновременно повдигане на осите на превозното средство с разлика от по-малко от 1° в ъглите на накланяне на платформата, измерени под осите. |
| --- | --- |

1.1.

Платформата за накланяне да бъде достатъчно яка и въртенето достатъчно контролирано, за да се осигури едновременно повдигане на осите на превозното средство с разлика от по-малко от 1° в ъглите на накланяне на платформата, измерени под осите.

| 1.2. | Разликата във височините между хоризонталната долна равнина на канала (вж. фигура A5.1) и равнината на платформата за накланяне, на която стои автобусът, да бъде 800 ± 20 mm. |
| --- | --- |

1.2.

Разликата във височините между хоризонталната долна равнина на канала (вж. фигура A5.1) и равнината на платформата за накланяне, на която стои автобусът, да бъде 800 ± 20 mm.

| 1.3. | Платформата за накланяне, отнесена към канала, да се поставя както следва (вж. фигура A5.1):






  1.3.1. | оста на нейното въртене е максимум 100 mm от вертикалната стена на канала; |
| --- | --- | --- |

1.3.

Платформата за накланяне, отнесена към канала, да се поставя както следва (вж. фигура A5.1):

1.3.1.

оста на нейното въртене е максимум 100 mm от вертикалната стена на канала;

| 1.3.2. | оста на въртене е макс. 100 mm под равнината на хоризонталната платформа за накланяне. |
| --- | --- |

1.3.2.

оста на въртене е макс. 100 mm под равнината на хоризонталната платформа за накланяне.

Фигура A5.1

Геометрия на платформата за накланяне

Image

| 1.4. | Да се прилагат опори на колелата, които са близо до оста на въртене против пързаляне на превозното средство странично, при накланянето му. Главната характеристика на опорите за колела (вж. фигура A5.1) трябва да бъде:






  1.4.1. | размери на опората за колела:







  Височина | : | да не бъде по-голяма от две трети от разстоянието между повърхността на която стои превозното средство преди да бъде наклонено и част от джантата на колелото, което е най-близо до повърхността |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Широчина | : | 20 mm |
| Радиус на ръба | : | 10 mm |
| Дължина | : | 500 mm минимум; |

1.4.

Да се прилагат опори на колелата, които са близо до оста на въртене против пързаляне на превозното средство странично, при накланянето му. Главната характеристика на опорите за колела (вж. фигура A5.1) трябва да бъде:

1.4.1.

размери на опората за колела:

Височина

:

да не бъде по-голяма от две трети от разстоянието между повърхността на която стои превозното средство преди да бъде наклонено и част от джантата на колелото, което е най-близо до повърхността

Широчина

:

20 mm

Радиус на ръба

:

10 mm

Дължина

:

500 mm минимум;

| 1.4.2. | опорите за колела при най-широката ос да бъдат поставени на платформата за накланяне, така че страната на гумата да бъде на максимум 100 mm от оста на въртене; |
| --- | --- |

1.4.2.

опорите за колела при най-широката ос да бъдат поставени на платформата за накланяне, така че страната на гумата да бъде на максимум 100 mm от оста на въртене;

| 1.4.3. | опорите за колелата при другите оси да бъдат настроени така, че вертикалната надлъжна централна равнина (VLCP) на превозното средство да бъде успоредна на оста на въртене. |
| --- | --- |

1.4.3.

опорите за колелата при другите оси да бъдат настроени така, че вертикалната надлъжна централна равнина (VLCP) на превозното средство да бъде успоредна на оста на въртене.

| 1.5. | Платформата за накланяне да бъде построена така, че да не позволява на превозното средство да се движи по надлъжната си ос. |
| --- | --- |

1.5.

Платформата за накланяне да бъде построена така, че да не позволява на превозното средство да се движи по надлъжната си ос.

| 1.6. | Зоната на удара на канала да има хоризонтална, равномерна, суха и гладка бетонна повърхност. |
| --- | --- |

1.6.

Зоната на удара на канала да има хоризонтална, равномерна, суха и гладка бетонна повърхност.

2.   Подготовка на превозното средство за изпитване

| 2.1. | Не е необходимо превозното средство, което ще бъде изпитвано, да бъде в напълно „готово за работа“ състояние. Обикновено, всяка промяна от напълно готовото състояние е приемлива, ако основните черти и поведение на надстройката не са повлияни от нея. Превозното средство за изпитване да бъде същото като напълно готовия му вариант по отношение на следното:






  2.1.1. | положението на центъра на тежестта, общата стойност на масата на превозното средство (освободена от товар маса, или общата ефективна маса на превозното средство, където са монтирани ограничители) и разпределението и местоположението на масите, така както е декларирано от производителя. |
| --- | --- | --- |

2.1.

Не е необходимо превозното средство, което ще бъде изпитвано, да бъде в напълно „готово за работа“ състояние. Обикновено, всяка промяна от напълно готовото състояние е приемлива, ако основните черти и поведение на надстройката не са повлияни от нея. Превозното средство за изпитване да бъде същото като напълно готовия му вариант по отношение на следното:

2.1.1.

положението на центъра на тежестта, общата стойност на масата на превозното средство (освободена от товар маса, или общата ефективна маса на превозното средство, където са монтирани ограничители) и разпределението и местоположението на масите, така както е декларирано от производителя.

| 2.1.2. | всички онези елементи, които, според производителя, допринасят за якостта на надстройката се инсталират на тяхното първоначално положение (вж. приложение 4 към настоящото правило). |
| --- | --- |

2.1.2.

всички онези елементи, които, според производителя, допринасят за якостта на надстройката се инсталират на тяхното първоначално положение (вж. приложение 4 към настоящото правило).

| 2.1.3. | елементи, които не допринасят за якостта на надстройката и са прекалено ценни, за да се подлагат на риск от повреда (напр. задвижваща верига, приборите на арматурното табло, седалката на водача, оборудването на кухнята, оборудването на тоалетната, и т.н.) могат да бъдат заменени от допълнителни елементи, равностойни по маса и начин на монтиране. Тези допълнителни елементи не трябва да имат подсилващ ефект върху якостта на надстройката; |
| --- | --- |

2.1.3.

елементи, които не допринасят за якостта на надстройката и са прекалено ценни, за да се подлагат на риск от повреда (напр. задвижваща верига, приборите на арматурното табло, седалката на водача, оборудването на кухнята, оборудването на тоалетната, и т.н.) могат да бъдат заменени от допълнителни елементи, равностойни по маса и начин на монтиране. Тези допълнителни елементи не трябва да имат подсилващ ефект върху якостта на надстройката;

| 2.1.4. | гориво, киселина на акумулаторната батерия и други запалими, експлозивни и корозивни материали могат да бъдат заменени с други материали, при условие че са спазени условията на точка 2.1.1; |
| --- | --- |

2.1.4.

гориво, киселина на акумулаторната батерия и други запалими, експлозивни и корозивни материали могат да бъдат заменени с други материали, при условие че са спазени условията на точка 2.1.1;

| 2.1.5. | в случаите, когато ограничителни устройства за пътници са част от типа превозно средство, трябва да бъде прикачена маса към всяка седалка снабдена с ограничител, като се следва един от тези два метода, по избор на производителя:






  2.1.5.1. | първи метод: масата трябва да бъде:






  2.1.5.1.1. | 50 процента от маса на индивидуален пътник (Mmi) от 68 kg, |
| --- | --- | --- | --- |

2.1.5.

в случаите, когато ограничителни устройства за пътници са част от типа превозно средство, трябва да бъде прикачена маса към всяка седалка снабдена с ограничител, като се следва един от тези два метода, по избор на производителя:

2.1.5.1.

първи метод: масата трябва да бъде:

2.1.5.1.1.

50 процента от маса на индивидуален пътник (Mmi) от 68 kg,

| 2.1.5.1.2. | поставена така, че центърът на тежестта и да бъде 100 mm над и 100 mm напред от точката R на седалката, като е определено в Правило No 21, приложение 5, |
| --- | --- |

2.1.5.1.2.

поставена така, че центърът на тежестта и да бъде 100 mm над и 100 mm напред от точката R на седалката, като е определено в Правило No 21, приложение 5,

| 2.1.5.1.3. | закрепена твърдо и здраво, така че да не се откъсне по време на изпитването] |
| --- | --- |

2.1.5.1.3.

закрепена твърдо и здраво, така че да не се откъсне по време на изпитването]

| 2.1.5.2. | втори метод: масата трябва да бъде:






  2.1.5.2.1. | антропоморфен баласт с маса 68 kg и да бъде ограничена с 2-точков предпазен колан. Баластът трябва да позволява направляване и позициониране за предпазни колани, |
| --- | --- | --- |

2.1.5.2.

втори метод: масата трябва да бъде:

2.1.5.2.1.

антропоморфен баласт с маса 68 kg и да бъде ограничена с 2-точков предпазен колан. Баластът трябва да позволява направляване и позициониране за предпазни колани,

| 2.1.5.2.2. | поставена така, че центърът на тежестта ѝ и оразмеряването ѝ да бъдат в съответствие с фигура A5.2, |
| --- | --- |

2.1.5.2.2.

поставена така, че центърът на тежестта ѝ и оразмеряването ѝ да бъдат в съответствие с фигура A5.2,

| 2.1.5.2.3. | закрепена твърдо и здраво, така че да не се откъсне по време на изпитването: |
| --- | --- |

2.1.5.2.3.

закрепена твърдо и здраво, така че да не се откъсне по време на изпитването:

Фигура A5.2

Размери за антропоморфния баласт

Image

| 2.2. | Превозното средство за изпитване да се подготви както следва:






  2.2.1. | гумите да бъдат напомпани до налягането, предписано от производителя. |
| --- | --- | --- |

2.2.

Превозното средство за изпитване да се подготви както следва:

2.2.1.

гумите да бъдат напомпани до налягането, предписано от производителя.

| 2.2.2. | системата на окачване на превозното средство да е блокирана, т.е. осите, пружините и елементите на окачване на превозното средство да бъдат фиксирани спрямо каросерията. Височината на пода над хоризонталната платформа за накланяне да е в съответствие със спецификацията на производителя за превозното средство, в зависимост от това, дали е натоварена до освободената от товар маса или общата маса на превозното средство] |
| --- | --- |

2.2.2.

системата на окачване на превозното средство да е блокирана, т.е. осите, пружините и елементите на окачване на превозното средство да бъдат фиксирани спрямо каросерията. Височината на пода над хоризонталната платформа за накланяне да е в съответствие със спецификацията на производителя за превозното средство, в зависимост от това, дали е натоварена до освободената от товар маса или общата маса на превозното средство]

| 2.2.3. | всяка врата и отварящ се прозорец на превозното средство да бъдат затворени, но не заключени. |
| --- | --- |

2.2.3.

всяка врата и отварящ се прозорец на превозното средство да бъдат затворени, но не заключени.

| 2.3. | Твърдите секции на съчлененото превозно средство могат да бъдат изпитвани поотделно или в комбинация . |
| --- | --- |

2.3.

Твърдите секции на съчлененото превозно средство могат да бъдат изпитвани поотделно или в комбинация .

| 2.3.1. | За изпитване на съчленените секции като комбинация, секциите на превозното средство да бъдат фиксирани една за друга така, че:






  2.3.1.1. | да няма относително движение между тях по време на процеса на преобръщането; |
| --- | --- | --- |

2.3.1.

За изпитване на съчленените секции като комбинация, секциите на превозното средство да бъдат фиксирани една за друга така, че:

2.3.1.1.

да няма относително движение между тях по време на процеса на преобръщането;

| 2.3.1.2. | да няма съществена промяна на разпределението на масата и положенията на центъра на тежестта; |
| --- | --- |

2.3.1.2.

да няма съществена промяна на разпределението на масата и положенията на центъра на тежестта;

| 2.3.1.3. | да няма съществена промяна в якостта и способността на деформация на надстройката. |
| --- | --- |

2.3.1.3.

да няма съществена промяна в якостта и способността на деформация на надстройката.

| 2.3.2. | За изпитване на съчленени секции поотделно, едноосовите секции да бъдат прикрепени към изкуствена опора, която да ги държи във фиксирана отношение към платформата за накланяне по време на нейното движение от хоризонтално положение до точката на преобръщане. Опората трябва да отговаря на следните изисквания:






  2.3.2.1. | тя трябва да бъде фиксирана към конструкцията така, че това да не предизвиква нито подсилване или допълнително натоварване на надстройката; |
| --- | --- | --- |

2.3.2.

За изпитване на съчленени секции поотделно, едноосовите секции да бъдат прикрепени към изкуствена опора, която да ги държи във фиксирана отношение към платформата за накланяне по време на нейното движение от хоризонтално положение до точката на преобръщане. Опората трябва да отговаря на следните изисквания:

2.3.2.1.

тя трябва да бъде фиксирана към конструкцията така, че това да не предизвиква нито подсилване или допълнително натоварване на надстройката;

| 2.3.2.2. | да бъде построена така, че да не претърпява никаква деформация, която би могла да промени посоката на преобръщане на превозното средство; |
| --- | --- |

2.3.2.2.

да бъде построена така, че да не претърпява никаква деформация, която би могла да промени посоката на преобръщане на превозното средство;

| 2.3.2.3. | нейната маса трябва да бъде равна на масата на онези елементи, части от шарнирната връзка, които номинално принадлежат на секцията, която се изпитва, но които не са поставени на нея (напр. въртяща се маса и нейния под, ръкохватки, гумени уплътнителни завеси, и т.н.); |
| --- | --- |

2.3.2.3.

нейната маса трябва да бъде равна на масата на онези елементи, части от шарнирната връзка, които номинално принадлежат на секцията, която се изпитва, но които не са поставени на нея (напр. въртяща се маса и нейния под, ръкохватки, гумени уплътнителни завеси, и т.н.);

| 2.3.2.4. | центърът ѝ на тежестта трябва да има същата височина като обикновения център на тежестта на онези части, които са изброени в точка 2.3.2.3; |
| --- | --- |

2.3.2.4.

центърът ѝ на тежестта трябва да има същата височина като обикновения център на тежестта на онези части, които са изброени в точка 2.3.2.3;

| 2.3.2.5. | тя трябва да има ос на въртене, успоредна на надлъжната ос на многоосовата секция на превозното средство и преминаваща през точките на контакт с гумите на тази секция. |
| --- | --- |

2.3.2.5.

тя трябва да има ос на въртене, успоредна на надлъжната ос на многоосовата секция на превозното средство и преминаваща през точките на контакт с гумите на тази секция.

3.   Процедура на изпитване, процес на изпитване

| 3.1. | Изпитването чрез преобръщане е много бърз, динамичен процес имащ различими етапи, което трябва да се вземе под внимание при планиране на изпитването чрез преобръщане и на неговите контролно-измервателни прибори. |
| --- | --- |

3.1.

Изпитването чрез преобръщане е много бърз, динамичен процес имащ различими етапи, което трябва да се вземе под внимание при планиране на изпитването чрез преобръщане и на неговите контролно-измервателни прибори.

| 3.2. | Превозното средство трябва да бъде наклонено без да се клати и без динамични ефекти, докато достигне нестабилно равновесие и започне да се преобръща. Ъгловата скорост на платформата за накланяне не трябва да надвишава 5 градуса/сек. (0,087 радиана/сек.). |
| --- | --- |

3.2.

Превозното средство трябва да бъде наклонено без да се клати и без динамични ефекти, докато достигне нестабилно равновесие и започне да се преобръща. Ъгловата скорост на платформата за накланяне не трябва да надвишава 5 градуса/сек. (0,087 радиана/сек.).

| 3.3. | За вътрешно наблюдение, високоскоростна фотография, видео, деформируеми еталони, електрически контактни сензори или други подходящи средства ще бъдат използвани за доказване на това, че изискванията на точка 5.1 на настоящото правило са били изпълнени. Това се проверява навсякъде за пространството за пътниците, водача и екипажа, където оставащото място изглежда застрашено, като точните положения са по усмотрение на техническата служба. Да се използват най-малко две положения, обикновено отпред и отзад, на пространството за пътници. |
| --- | --- |

3.3.

За вътрешно наблюдение, високоскоростна фотография, видео, деформируеми еталони, електрически контактни сензори или други подходящи средства ще бъдат използвани за доказване на това, че изискванията на точка 5.1 на настоящото правило са били изпълнени. Това се проверява навсякъде за пространството за пътниците, водача и екипажа, където оставащото място изглежда застрашено, като точните положения са по усмотрение на техническата служба. Да се използват най-малко две положения, обикновено отпред и отзад, на пространството за пътници.

| 3.4. | Препоръчва се външно наблюдение и запис на процеса на преобръщане и деформация, което означава следното:






  3.4.1. | две високоскоростни камери — едната отпред и другата отзад. Те следва да бъдат разположени достатъчно далеч от предната и задната стени на превозното средство, за да дадат измерима картина, избягвайки широкоъгълно изкривяване в засенчената зона, както е показано на фигура A5.3a; |
| --- | --- | --- |

3.4.

Препоръчва се външно наблюдение и запис на процеса на преобръщане и деформация, което означава следното:

3.4.1.

две високоскоростни камери — едната отпред и другата отзад. Те следва да бъдат разположени достатъчно далеч от предната и задната стени на превозното средство, за да дадат измерима картина, избягвайки широкоъгълно изкривяване в засенчената зона, както е показано на фигура A5.3a;

| 3.4.2. | положението на центъра на тежестта и на контура на надстройката (вж. фигура A5.3b), е отбелязано с ивици и ленти, за осигуряване на правилни измервания на картините: |
| --- | --- |

3.4.2.

положението на центъра на тежестта и на контура на надстройката (вж. фигура A5.3b), е отбелязано с ивици и ленти, за осигуряване на правилни измервания на картините:

Фигура A5.3a

Препоръчително зрително поле на външна камера

Image

Фигура A5.3b

Препоръчителна маркировка на положението на центъра на тежестта и контура на превозното средство

Image

4.   Документация на изпитването чрез преобръщане

| 4.1. | Дава се подробно описание на тестваното превозно средство от производителя, в което:






  4.1.1. | изброени в списък са всички отклонения между напълно завършения тип превозно средство в работно състояние и тестваното превозно средство; |
| --- | --- | --- |

4.1.

Дава се подробно описание на тестваното превозно средство от производителя, в което:

4.1.1.

изброени в списък са всички отклонения между напълно завършения тип превозно средство в работно състояние и тестваното превозно средство;

| 4.1.2. | еквивалентната замяна (по отношение на маса, разпределение на маса и монтаж) се доказва във всеки случай, когато конструктивни части, възли са заменени от други възли или маси; |
| --- | --- |

4.1.2.

еквивалентната замяна (по отношение на маса, разпределение на маса и монтаж) се доказва във всеки случай, когато конструктивни части, възли са заменени от други възли или маси;

| 4.1.3. | ясно е указано положението на центъра на тежестта в тестваното превозно средство, което може да се основава на измервания, извършени на тестваното превозно средство, когато е готово за изпитване, или комбинация от измервания (извършени на напълно завършен тип превозно средство) и изчисление на база на замествания на маси. |
| --- | --- |

4.1.3.

ясно е указано положението на центъра на тежестта в тестваното превозно средство, което може да се основава на измервания, извършени на тестваното превозно средство, когато е готово за изпитване, или комбинация от измервания (извършени на напълно завършен тип превозно средство) и изчисление на база на замествания на маси.

| 4.2. | Протоколът от изпитването трябва да съдържа всички данни (картини, записи, чертежи, измерени стойности, и т.н.), които показват:






  4.2.1. | че изпитването е било извършено съгласно настоящото приложение; |
| --- | --- | --- |

4.2.

Протоколът от изпитването трябва да съдържа всички данни (картини, записи, чертежи, измерени стойности, и т.н.), които показват:

4.2.1.

че изпитването е било извършено съгласно настоящото приложение;

| 4.2.2. | че изискванията, посочени в точки 5.1.1 и 5.1.2 от настоящото правило, са изпълнени (или не); |
| --- | --- |

4.2.2.

че изискванията, посочени в точки 5.1.1 и 5.1.2 от настоящото правило, са изпълнени (или не);

| 4.2.3. | индивидуалната оценка от вътрешните наблюдения; |
| --- | --- |

4.2.3.

индивидуалната оценка от вътрешните наблюдения;

| 4.2.4. | всички данни и информация, необходими за идентификацията на типа превозно средство, превозното средство за изпитание, самото изпитание и персонала, отговорен за изпитването и неговата оценка. |
| --- | --- |

4.2.4.

всички данни и информация, необходими за идентификацията на типа превозно средство, превозното средство за изпитание, самото изпитание и персонала, отговорен за изпитването и неговата оценка.

| 4.3. | Препоръчва се да се документира в протокола от изпитването най-високото и най-ниското положение на центъра на тежестта, отнесени към нивото на канавката. |
| --- | --- |

4.3.

Препоръчва се да се документира в протокола от изпитването най-високото и най-ниското положение на центъра на тежестта, отнесени към нивото на канавката.

---

ПРИЛОЖЕНИЕ 6

ИЗПИТВАНЕ ЧРЕЗ ПРЕОБРЪЩАНЕ С ИЗПОЛЗВАНЕ НА СЕКЦИИ ОТ КОРПУСА КАТО ЕКВИВАЛЕНТЕН МЕТОД ЗА ОДОБРЕНИЕ

1.   Допълнителни данни и информация

Ако производителят избере настоящия метод на изпитване, дава се следната информация на техническата служба в допълнение към данните, информацията и чертежите изброени в списъка в точка 3 от настоящото правило:

| 1.1. | чертежи на секциите на корпуса, които ще бъдат тествани; |
| --- | --- |

1.1.

чертежи на секциите на корпуса, които ще бъдат тествани;

| 1.2. | проверка на валидността на разпределението на масите, дадено в приложение 4, точка 4, при успешно приключване на изпитването за преобръщане на секцията от корпуса; |
| --- | --- |

1.2.

проверка на валидността на разпределението на масите, дадено в приложение 4, точка 4, при успешно приключване на изпитването за преобръщане на секцията от корпуса;

| 1.3. | измерените маси на секциите на корпуса, които ще бъдат тествани и проверка, че техните позиции на центъра на тежестта са същите, като тези на превозното средство с освободена от товар маса, ако не са оборудвани с ограничители за пътниците, или с обща ефективен маса на превозното средство, ако са оборудвани с ограничители за пътниците. (Представяне на протоколите от измерванията) |
| --- | --- |

1.3.

измерените маси на секциите на корпуса, които ще бъдат тествани и проверка, че техните позиции на центъра на тежестта са същите, като тези на превозното средство с освободена от товар маса, ако не са оборудвани с ограничители за пътниците, или с обща ефективен маса на превозното средство, ако са оборудвани с ограничители за пътниците. (Представяне на протоколите от измерванията)

2.   Работната маса за накланяне

Работната маса за накланяне трябва да отговаря на изискванията, посочени в приложение 5, точка 1.

3.   Подготовка на секциите от корпуса

| 3.1. | Броят на секциите от корпуса, които ще бъдат тествани трябва да бъде определен по следните правила:






  3.1.1. | всички различни конфигурации на конструктивна секция, които са част от надстройката трябва да бъдат тествани в най-малко една секция от корпуса; |
| --- | --- | --- |

3.1.

Броят на секциите от корпуса, които ще бъдат тествани трябва да бъде определен по следните правила:

3.1.1.

всички различни конфигурации на конструктивна секция, които са част от надстройката трябва да бъдат тествани в най-малко една секция от корпуса;

| 3.1.2. | всяка секция от корпуса има най-малко две конструктивни секции; |
| --- | --- |

3.1.2.

всяка секция от корпуса има най-малко две конструктивни секции;

| 3.1.3. | при изкуствена секция от корпуса (вж. точка 2.28 от настоящото правило) отношението на масата на която и да е конструктивна секция към всяка друга не трябва да превишава 2; |
| --- | --- |

3.1.3.

при изкуствена секция от корпуса (вж. точка 2.28 от настоящото правило) отношението на масата на която и да е конструктивна секция към всяка друга не трябва да превишава 2;

| 3.1.4. | оставащото пространство на цялото превозно средство трябва да бъде добре представено в секциите от корпуса, включително всякакви особени комбинации произлизащи от конфигурацията на каросерията на превозното средство; |
| --- | --- |

3.1.4.

оставащото пространство на цялото превозно средство трябва да бъде добре представено в секциите от корпуса, включително всякакви особени комбинации произлизащи от конфигурацията на каросерията на превозното средство;

| 3.1.5. | цялата покривна конструкция да бъде добре представена в секциите от корпуса, ако има местни особености, като променяща се височина, климатична инсталация, резервоари за гориво, багажник, и т.н. |
| --- | --- |

3.1.5.

цялата покривна конструкция да бъде добре представена в секциите от корпуса, ако има местни особености, като променяща се височина, климатична инсталация, резервоари за гориво, багажник, и т.н.

| 3.2. | Конструктивните секции на корпусната секция да бъдат точно същите конструктивно, както са представени в надстройката, по отношение на форма, геометрия, материал, връзки. |
| --- | --- |

3.2.

Конструктивните секции на корпусната секция да бъдат точно същите конструктивно, както са представени в надстройката, по отношение на форма, геометрия, материал, връзки.

| 3.3. | Свързващите конструкции между конструктивните секции да представят описанието на производителя на надстройката (вж. приложение 4, точка 3) и се взимат под внимание следните правила:






  3.3.1. | в случай на оригинална корпусна секция, взета директно от генералния план на превозното средство, основните и допълнителни свързващи конструкции (вж. приложение 4, точка 3.1) трябва да бъдат същите като тези на надстройката на превозното средство; |
| --- | --- | --- |

3.3.

Свързващите конструкции между конструктивните секции да представят описанието на производителя на надстройката (вж. приложение 4, точка 3) и се взимат под внимание следните правила:

3.3.1.

в случай на оригинална корпусна секция, взета директно от генералния план на превозното средство, основните и допълнителни свързващи конструкции (вж. приложение 4, точка 3.1) трябва да бъдат същите като тези на надстройката на превозното средство;

| 3.3.2. | в случай на изкуствена корпусна секция свързващите конструкции трябва да бъдат еквивалентни по якост, коравина и поведение на онези на надстройката на превозното средство; |
| --- | --- |

3.3.2.

в случай на изкуствена корпусна секция свързващите конструкции трябва да бъдат еквивалентни по якост, коравина и поведение на онези на надстройката на превозното средство;

| 3.3.3. | тези твърди елементи, които не са част от надстройката, но които могат да навлязат в оставащото пространство по време на деформацията, трябва да бъдат монтирани в корпусните секции; |
| --- | --- |

3.3.3.

тези твърди елементи, които не са част от надстройката, но които могат да навлязат в оставащото пространство по време на деформацията, трябва да бъдат монтирани в корпусните секции;

| 3.3.4. | масата на свързващите конструкции трябва да бъде включена в разпределението на масата, по отношение на отнасянето ѝ към определена конструктивна секция и на разпределението ѝ вътре в тази конструктивна секция. |
| --- | --- |

3.3.4.

масата на свързващите конструкции трябва да бъде включена в разпределението на масата, по отношение на отнасянето ѝ към определена конструктивна секция и на разпределението ѝ вътре в тази конструктивна секция.

| 3.4. | Корпусните секции трябва да бъдат снабдени с изкуствени опори, за да се осигурят същите положения на центъра на тежестта и ос на въртене за тях на платформата за накланяне, като тези на цялото превозно средство. Тези опори трябва да отговарят на следните изисквания:






  3.4.1. | те трябва да бъдат закрепени към корпусната секция така, че да не придават нито подсилване, нито извънредно допълнително натоварване на корпусната секция; |
| --- | --- | --- |

3.4.

Корпусните секции трябва да бъдат снабдени с изкуствени опори, за да се осигурят същите положения на центъра на тежестта и ос на въртене за тях на платформата за накланяне, като тези на цялото превозно средство. Тези опори трябва да отговарят на следните изисквания:

3.4.1.

те трябва да бъдат закрепени към корпусната секция така, че да не придават нито подсилване, нито извънредно допълнително натоварване на корпусната секция;

| 3.4.2. | те трябва да бъдат достатъчно яки и твърди, за да устоят на всякаква деформация, която би могла да промени посоката на движение на корпусната секция по време на процеса на накланяне и преобръщане; |
| --- | --- |

3.4.2.

те трябва да бъдат достатъчно яки и твърди, за да устоят на всякаква деформация, която би могла да промени посоката на движение на корпусната секция по време на процеса на накланяне и преобръщане;

| 3.4.3. | тяхната маса трябва да бъде включена в разпределението на масата и положението на центъра на тежестта на корпусната секция. |
| --- | --- |

3.4.3.

тяхната маса трябва да бъде включена в разпределението на масата и положението на центъра на тежестта на корпусната секция.

| 3.5. | Разпределението на масата в корпусната секция трябва да бъде организирано при следните условия:






  3.5.1. | цялата корпусна секция (конструктивни секции, свързващи конструкции, допълнителни конструктивни елементи, опори) трябва да бъдат взети под внимание, когато се проверява валидността на двете уравнения, дадени в приложение 4, точки 4.2.1 и 4.2.2; |
| --- | --- | --- |

3.5.

Разпределението на масата в корпусната секция трябва да бъде организирано при следните условия:

3.5.1.

цялата корпусна секция (конструктивни секции, свързващи конструкции, допълнителни конструктивни елементи, опори) трябва да бъдат взети под внимание, когато се проверява валидността на двете уравнения, дадени в приложение 4, точки 4.2.1 и 4.2.2;

| 3.5.2. | всички маси, отнесени към конструктивните секции (вж. точка 4.2.2 и фигура 4 от приложение 4) трябва да се поставят и фиксират към корпусната секция по такъв начин, че да не причиняват укрепване или допълнително натоварване или ограничаване на деформацията. |
| --- | --- |

3.5.2.

всички маси, отнесени към конструктивните секции (вж. точка 4.2.2 и фигура 4 от приложение 4) трябва да се поставят и фиксират към корпусната секция по такъв начин, че да не причиняват укрепване или допълнително натоварване или ограничаване на деформацията.

| 3.5.3. | В случай че ограничителите за пътници са част от типа превозно средство, масите на пътниците се взимат под внимание, както е описано в приложение 4 и приложение 5. |
| --- | --- |

3.5.3.

В случай че ограничителите за пътници са част от типа превозно средство, масите на пътниците се взимат под внимание, както е описано в приложение 4 и приложение 5.

4.   Процедура по изпитването

Процедурата по изпитването трябва да бъде същата, както е описано в точка 3 от приложение 5 за цяло превозно средство.

5.   Оценка на изпитването

| 5.1. | Типът превозно средство се одобрява, ако всички корпусни секции издържат изпитването чрез преобръщане и уравнения 2 и 3 в точка 4 от приложение 4 са изпълнени. |
| --- | --- |

5.1.

Типът превозно средство се одобрява, ако всички корпусни секции издържат изпитването чрез преобръщане и уравнения 2 и 3 в точка 4 от приложение 4 са изпълнени.

| 5.2. | Ако една от секциите на корпуса не издържи на изпитването, типът превозно средство не се одобрява. |
| --- | --- |

5.2.

Ако една от секциите на корпуса не издържи на изпитването, типът превозно средство не се одобрява.

| 5.3. | Ако секция от корпуса мине изпитването чрез преобръщане, всяка от конструктивните секции, които образуват тази секция на корпуса се считат за преминали изпитването чрез преобръщане и резултатът може да бъде цитиран и използван в бъдещи заявления за одобрение, при условие че отношението на техните маси остане същото при последващата надстройка. |
| --- | --- |

5.3.

Ако секция от корпуса мине изпитването чрез преобръщане, всяка от конструктивните секции, които образуват тази секция на корпуса се считат за преминали изпитването чрез преобръщане и резултатът може да бъде цитиран и използван в бъдещи заявления за одобрение, при условие че отношението на техните маси остане същото при последващата надстройка.

| 5.4. | Ако дадена секция от корпуса не издържи изпитването чрез преобръщане, всички конструктивни секции в рамките на тази корпусна секция се считат за непреминали изпитването, дори ако оставащото пространство е нарушено само в една от конструктивните секции. |
| --- | --- |

5.4.

Ако дадена секция от корпуса не издържи изпитването чрез преобръщане, всички конструктивни секции в рамките на тази корпусна секция се считат за непреминали изпитването, дори ако оставащото пространство е нарушено само в една от конструктивните секции.

6.   Документация на изпитването за преобръщане на секция на корпуса

Протоколът от изпитването трябва да съдържа всички данни, необходими за демонстриране на:

| 6.1. | изграждането на изпитваните секции на корпуса (размери, материали, маси, положение на центъра на тежестта, методи на изграждане); |
| --- | --- |

6.1.

изграждането на изпитваните секции на корпуса (размери, материали, маси, положение на центъра на тежестта, методи на изграждане);

| 6.2. | че изпитанията са били извършени в съответствие с настоящото приложение; |
| --- | --- |

6.2.

че изпитанията са били извършени в съответствие с настоящото приложение;

| 6.3. | дали изискванията, посочени в точка 5.1 от настоящото правило, са спазени, или не; |
| --- | --- |

6.3.

дали изискванията, посочени в точка 5.1 от настоящото правило, са спазени, или не;

| 6.4. | индивидуалната оценка за секциите от корпуса и техните конструктивни секции; |
| --- | --- |

6.4.

индивидуалната оценка за секциите от корпуса и техните конструктивни секции;

| 6.5. | идентичността на типа превозно средство, неговата надстройка, тестваните секции от корпуса, самите изпитвания и персонала, отговорен за изпитванията и тяхната оценка. |
| --- | --- |

6.5.

идентичността на типа превозно средство, неговата надстройка, тестваните секции от корпуса, самите изпитвания и персонала, отговорен за изпитванията и тяхната оценка.

---

ПРИЛОЖЕНИЕ 7

КВАЗИСТАТИЧНО ИЗПИТВАНЕ ЗА НАТОВАРВАНЕ НА СЕКЦИИ НА КОРПУСА КАТО ЕКВИВАЛЕНТЕН МЕТОД НА ОДОБРЕНИЕ

1.   Допълнителни данни и информация

Този метод на тестване използва секции от корпуса като единици за тестване, всяка една построена от най-малко две конструктивни секции на превозното средство, подложено на оценка, свързани заедно с представителни конструктивни елементи. Ако производителят избере този метод на изпитване, на техническата служба се представя следната допълнителна информация, в допълнение към данните и чертежите, изброени в списъка в точка 3.2 от настоящото правило:

| 1.1. | чертежи на секциите от корпуса, които ще бъдат тествани; |
| --- | --- |

1.1.

чертежи на секциите от корпуса, които ще бъдат тествани;

| 1.2. | енергийни стойности, които ще бъдат абсорбирани от индивидуалните конструктивни секции на надстройката, както и енергийните стойности, принадлежащи на секциите от корпуса, които ще бъдат тествани; |
| --- | --- |

1.2.

енергийни стойности, които ще бъдат абсорбирани от индивидуалните конструктивни секции на надстройката, както и енергийните стойности, принадлежащи на секциите от корпуса, които ще бъдат тествани;

| 1.3. | проверка на изискването за енергия (вж. точка 4.2 по-долу) при завършване на успешни квазистатични изпитания за натоварване на корпусни секции. |
| --- | --- |

1.3.

проверка на изискването за енергия (вж. точка 4.2 по-долу) при завършване на успешни квазистатични изпитания за натоварване на корпусни секции.

2.   Подготовка на корпусните секции

| 2.1. | Производителят трябва да вземе под внимание изискванията, дадени в приложение 6, точки 3.1, 3.2, и 3.3, когато проектира и произвежда корпусните секции за тестване. |
| --- | --- |

2.1.

Производителят трябва да вземе под внимание изискванията, дадени в приложение 6, точки 3.1, 3.2, и 3.3, когато проектира и произвежда корпусните секции за тестване.

| 2.2. | Корпусните секции трябва да бъдат снабдени с профила на оставащото пространство, на положения, където се счита, че колоните или други конструктивни елементи има вероятност да навлязат, в резултат на очакваната деформация. |
| --- | --- |

2.2.

Корпусните секции трябва да бъдат снабдени с профила на оставащото пространство, на положения, където се счита, че колоните или други конструктивни елементи има вероятност да навлязат, в резултат на очакваната деформация.

3.   Процедура на изпитване

| 3.1. | Всяка корпусна секция, която ще бъде изпитвана, трябва да бъде здраво прикрепена към работната маса за изпитване посредством твърда подрамкова конструкция по такъв начин, че:






  3.1.1. | не трябва да се получава локална пластична деформация около местата за свързване; |
| --- | --- | --- |

3.1.

Всяка корпусна секция, която ще бъде изпитвана, трябва да бъде здраво прикрепена към работната маса за изпитване посредством твърда подрамкова конструкция по такъв начин, че:

3.1.1.

не трябва да се получава локална пластична деформация около местата за свързване;

| 3.1.2. | местоположението и методът на прикрепване не трябва да възпрепятстват образуването и работата на очаквани пластични зони и стави. |
| --- | --- |

3.1.2.

местоположението и методът на прикрепване не трябва да възпрепятстват образуването и работата на очаквани пластични зони и стави.

| 3.2. | За прилагането на натоварването към корпусната секция да се вземат под внимание следните правила:






  3.2.1. | натоварването да е равномерно разпределено на арката, чрез твърда греда, която е по-дълга от арка, за да симулира земята при изпитване на преобръщане, и която следва геометрията на арката; |
| --- | --- | --- |

3.2.

За прилагането на натоварването към корпусната секция да се вземат под внимание следните правила:

3.2.1.

натоварването да е равномерно разпределено на арката, чрез твърда греда, която е по-дълга от арка, за да симулира земята при изпитване на преобръщане, и която следва геометрията на арката;

| 3.2.2. | посоката на приложеното натоварване (вж. фигура A7.1) да се отнася към надлъжната вертикална централна равнина на превозното средство и неговият наклон (α) да се определя, както следва:

  където:







  Hc | = | височината на арката (в mm) на превозното средство, измерена от хоризонталната равнина, на която стои. |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2.

посоката на приложеното натоварване (вж. фигура A7.1) да се отнася към надлъжната вертикална централна равнина на превозното средство и неговият наклон (α) да се определя, както следва:

където:

Hc

=

височината на арката (в mm) на превозното средство, измерена от хоризонталната равнина, на която стои.

Фигура A7.1

Прилагане на натоварване към корпусна секция

Image

| 3.2.3. | натоварването да се приложи към гредата в центъра на тежестта на корпусната секция, полученa от масите на нейните конструктивни секции и конструктивните елементи, които ги свързват. Като се използват символите от фигура A.7.1, положението на корпусната секция може да бъде определено със следната формула:

  където:







  s | = | броят на конструктивните секции в корпусната секция |
| --- | --- | --- | --- |
| mi | = | масата на i-та на брой конструктивна секция |
| li | = | разстоянието на центъра на тежестта на i-та конструктивна секция от избраната осова точка (централната равнина на конструктивна секция (1) във фигура A7.1) |
| lCG | = | разстоянието на центъра на тежестта на корпусната секция от същата избрана осова точка; |

3.2.3.

натоварването да се приложи към гредата в центъра на тежестта на корпусната секция, полученa от масите на нейните конструктивни секции и конструктивните елементи, които ги свързват. Като се използват символите от фигура A.7.1, положението на корпусната секция може да бъде определено със следната формула:

където:

s

=

броят на конструктивните секции в корпусната секция

mi

=

масата на i-та на брой конструктивна секция

li

=

разстоянието на центъра на тежестта на i-та конструктивна секция от избраната осова точка (централната равнина на конструктивна секция (1) във фигура A7.1)

lCG

=

разстоянието на центъра на тежестта на корпусната секция от същата избрана осова точка;

| 3.2.4. | натоварването да се увеличава постепенно, като се правят измервания на асоциираната деформация на дискретни интервали, до крайната деформация (du) когато в оставащото пространство навлезе един от елементите на корпусната секция. |
| --- | --- |

3.2.4.

натоварването да се увеличава постепенно, като се правят измервания на асоциираната деформация на дискретни интервали, до крайната деформация (du) когато в оставащото пространство навлезе един от елементите на корпусната секция.

| 3.3. | Когато се чертае кривата натоварване-отклонение:






  3.3.1. | честотата на измерване трябва да бъде такава, че да дава непрекъсната крива (вж. фигура A.7.2); |
| --- | --- | --- |

3.3.

Когато се чертае кривата натоварване-отклонение:

3.3.1.

честотата на измерване трябва да бъде такава, че да дава непрекъсната крива (вж. фигура A.7.2);

| 3.3.2. | стойностите на натоварване и деформация да се измерват едновременно. |
| --- | --- |

3.3.2.

стойностите на натоварване и деформация да се измерват едновременно.

| 3.3.3. | деформацията на натоварената арка да се измерва в равнината и посоката на приложеното натоварване; |
| --- | --- |

3.3.3.

деформацията на натоварената арка да се измерва в равнината и посоката на приложеното натоварване;

| 3.3.4. | и натоварването, и деформацията да бъдат измерени с точност от ± 1 % |
| --- | --- |

3.3.4.

и натоварването, и деформацията да бъдат измерени с точност от ± 1 %

4.   Оценка на резултатите от изпитването

| 4.1. | От начертаната крива натоварване-деформация действителната енергия, абсорбирана от корпусната секция (EBS) да се изразява като областта под кривата (вж. фигура A.7.2).

  Фигура A7.2


  Абсорбирана енергия за корпусната секция, получена от кривата за деформация под товар |
| --- | --- |

4.1.

От начертаната крива натоварване-деформация действителната енергия, абсорбирана от корпусната секция (EBS) да се изразява като областта под кривата (вж. фигура A.7.2).

Фигура A7.2

Абсорбирана енергия за корпусната секция, получена от кривата за деформация под товар

Image

| 4.2. | Минималната енергия, необходима за абсорбиране от корпусна секция (Emin) се определя, както следва:






  4.2.1. | общата енергия (ET), която трябва да се абсорбира от надстройката, е:
  ET = 0,75 MgΔh
  където:







  M | = | Mk, освободена от товар маса на превозното средство, ако няма ограничители за пътниците; или,
  Mt, обща ефективна маса на превозното средство, когато са оборудвани ограничители за пътниците, |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| g | = | гравитационна константа, |
| Δh | = | вертикалното движение (в метри) на центъра на тежестта на превозното средство по време на изпитване за преобръщане, както е определено в допълнението към настоящото приложение; |

4.2.

Минималната енергия, необходима за абсорбиране от корпусна секция (Emin) се определя, както следва:

4.2.1.

общата енергия (ET), която трябва да се абсорбира от надстройката, е:

ET = 0,75 MgΔh

където:

M

=

Mk, освободена от товар маса на превозното средство, ако няма ограничители за пътниците; или,

Mt, обща ефективна маса на превозното средство, когато са оборудвани ограничители за пътниците,

g

=

гравитационна константа,

Δh

=

вертикалното движение (в метри) на центъра на тежестта на превозното средство по време на изпитване за преобръщане, както е определено в допълнението към настоящото приложение;

| 4.2.2. | общата енергия „ET“ трябва да бъде разпределена чрез конструктивните секции на надстройката в пропорциите на техните маси:

  където:







  Ei | = | абсорбираната енергия от „i-та“ конструктивна секция |
| --- | --- | --- | --- |
| mI | = | маса на „i-та“ конструктивна секция, както е определена в приложение 4, точка 4.1; |

4.2.2.

общата енергия „ET“ трябва да бъде разпределена чрез конструктивните секции на надстройката в пропорциите на техните маси:

където:

Ei

=

абсорбираната енергия от „i-та“ конструктивна секция

mI

=

маса на „i-та“ конструктивна секция, както е определена в приложение 4, точка 4.1;

| 4.2.3. | минималната енергия, необходима да бъде абсорбирана от корпусната секция (Emin
  ) е сумата от енергията на конструктивните секции, съставляващи корпусната секция: |
| --- | --- |

4.2.3.

минималната енергия, необходима да бъде абсорбирана от корпусната секция (Emin
  ) е сумата от енергията на конструктивните секции, съставляващи корпусната секция:

| 4.3. | Корпусната секция минава изпитването за натоварване, ако:
  EBS ≥ Emin

  В този случай всички конструктивни секции, които образуват тази корпусна секция, се считат за преминали квазистатичното изпитване за натоварване и тези резултати могат да бъдат цитирани в бъдещи заявления за одобрение, при условие че съставните конструктивни секции не се очаква да носят по-голяма маса в последващата надстройка. |
| --- | --- |

4.3.

Корпусната секция минава изпитването за натоварване, ако:

EBS ≥ Emin

В този случай всички конструктивни секции, които образуват тази корпусна секция, се считат за преминали квазистатичното изпитване за натоварване и тези резултати могат да бъдат цитирани в бъдещи заявления за одобрение, при условие че съставните конструктивни секции не се очаква да носят по-голяма маса в последващата надстройка.

| 4.4. | Корпусната секция не издържа изпитването за натоварване, ако:
  EBS < Emin

  В този случай всички конструктивни секции, които образуват тази корпусна секция се считат за непреминали изпитването, дори ако в оставащото пространство е било проникнато само в една от конструктивните секции. |
| --- | --- |

4.4.

Корпусната секция не издържа изпитването за натоварване, ако:

EBS < Emin

В този случай всички конструктивни секции, които образуват тази корпусна секция се считат за непреминали изпитването, дори ако в оставащото пространство е било проникнато само в една от конструктивните секции.

| 4.5. | Типът превозно средство се одобрява, ако всички необходими корпусни секции преминат изпитването за натоварване. |
| --- | --- |

4.5.

Типът превозно средство се одобрява, ако всички необходими корпусни секции преминат изпитването за натоварване.

5.   Документация на квазистатични изпитвания за натоварване на корпусна секция

Протоколът от изпитването трябва да следва формата и съдържанието на приложение 6, точка 6.

Допълнение

Определяне на вертикалното движение на центъра на тежестта по време на преобръщане

Вертикалното движение (Δh) на центъра на тежестта, свързано с изпитването чрез преобръщане, може да бъде определено чрез графичния метод, показан по-долу.

| 1. | Като се използват чертежи в мащаб на сечението на превозното средство, първоначалната височина (h1) на центъра на тежестта (положение 1) над долната равнина на канала се определя за превозното средство, стоящо в своята точка на нестабилно равновесие на платформата за накланяне (вж. фигура A7.A1.1). |
| --- | --- |

1.

Като се използват чертежи в мащаб на сечението на превозното средство, първоначалната височина (h1) на центъра на тежестта (положение 1) над долната равнина на канала се определя за превозното средство, стоящо в своята точка на нестабилно равновесие на платформата за накланяне (вж. фигура A7.A1.1).

| 2. | Въз основа на допускането, че сечението на превозното средство се върти около ръба на опорите на колелото, (точка A на фигура A7.A1.1) сечението на превозното средство се тегли с неговата арка само докосвайки долната равнина на канавката (вж. фигура A7.A1.2). В това положение се определя височината (h2) на центъра на тежестта (положение 2) спрямо долната равнина на канала.

  Фигура A7.A1.1





  Фигура A7.A1.2


  Определяне на вертикалния център на тежестта |
| --- | --- |

2.

Въз основа на допускането, че сечението на превозното средство се върти около ръба на опорите на колелото, (точка A на фигура A7.A1.1) сечението на превозното средство се тегли с неговата арка само докосвайки долната равнина на канавката (вж. фигура A7.A1.2). В това положение се определя височината (h2) на центъра на тежестта (положение 2) спрямо долната равнина на канала.

Фигура A7.A1.1

Image

Фигура A7.A1.2

Определяне на вертикалния център на тежестта

Image

| 3. | Вертикалното движение на центъра на тежестта (Δh) е:
  Δh = h1 – h2 |
| --- | --- |

3.

Вертикалното движение на центъра на тежестта (Δh) е:

Δh = h1 – h2

| 4. | Ако се изпитват повече от една корпусни секции и всяка корпусна секция има различна крайна деформирана форма, вертикалното движение на центъра на тежестта (Δhi) се определя за всяка корпусна секция и комбинираната средна стойност (Δh) се взема като:



  където:







  Δhi | = | вертикалното движение на центъра на тежестта на i-та корпусна секция, |
| --- | --- | --- | --- |
| K | = | броя тествани корпусни секции. |

4.

Ако се изпитват повече от една корпусни секции и всяка корпусна секция има различна крайна деформирана форма, вертикалното движение на центъра на тежестта (Δhi) се определя за всяка корпусна секция и комбинираната средна стойност (Δh) се взема като:

Formula

където:

Δhi

=

вертикалното движение на центъра на тежестта на i-та корпусна секция,

K

=

броя тествани корпусни секции.

---

ПРИЛОЖЕНИЕ 8

КВАЗИСТАТИЧНО ИЗЧИСЛЕНИЕ НА БАЗАТА НА ИЗПИТВАНЕ НА КОМПОНЕНТИ КАТО ЕКВИВАЛЕНТЕН МЕТОД НА ОДОБРЕНИЕ

1.   Допълнителни данни и информация

Ако производителят избере този метод на изпитване, на техническата служба да бъде дадена следната информация, в допълнение към данните и чертежите, изброени в списъка в точка 3.2 от настоящото правило:

| 1.1. | Местоположението на пластичните зони (PZ) и пластичните стави (PH) в надстройката;






  1.1.1. | всички индивидуални PZ и PH да бъдат единствено идентифицирани на чертежа на надстройката в техните геометрично дефинирани местоположения (вж. фигура A.8.1); |
| --- | --- | --- |

1.1.

Местоположението на пластичните зони (PZ) и пластичните стави (PH) в надстройката;

1.1.1.

всички индивидуални PZ и PH да бъдат единствено идентифицирани на чертежа на надстройката в техните геометрично дефинирани местоположения (вж. фигура A.8.1);

| 1.1.2. | конструктивни елементи между PZ-тата и PH-тата могат да бъдат третирани като твърди или еластични части в изчислението, а тяхната дължина да бъде определена от техните действителни размери в превозното средство. |
| --- | --- |

1.1.2.

конструктивни елементи между PZ-тата и PH-тата могат да бъдат третирани като твърди или еластични части в изчислението, а тяхната дължина да бъде определена от техните действителни размери в превозното средство.

| 1.2. | Техническите параметри на PZ and PH;






  1.2.1. | геометрията на сечението на конструктивните елементи, в които са разположени PZ и PH; |
| --- | --- | --- |

1.2.

Техническите параметри на PZ and PH;

1.2.1.

геометрията на сечението на конструктивните елементи, в които са разположени PZ и PH;

| 1.2.2. | типът и посоката на натоварването, приложено към всяко PZ и PH; |
| --- | --- |

1.2.2.

типът и посоката на натоварването, приложено към всяко PZ и PH;

| 1.2.3. | кривата натоварване-деформация на всяко PZ и PH, както е описано в допълнението към настоящия приложение. За изчислението производителят може да използва или статичните или динамичните характеристики на PZ-тата и PH-тата, но не трябва да смесва статични и динамични характеристики в едно изчисление. |
| --- | --- |

1.2.3.

кривата натоварване-деформация на всяко PZ и PH, както е описано в допълнението към настоящия приложение. За изчислението производителят може да използва или статичните или динамичните характеристики на PZ-тата и PH-тата, но не трябва да смесва статични и динамични характеристики в едно изчисление.

Фигура A8.1

Геометрични параметри на пластични стави на конструктивна секция

Image

| 1.3. | Изложение на общата енергия (ET), която трябва да бъде абсорбирана от надстройката, използвайки формулата, посочена в точка 3.1 по-долу. |
| --- | --- |

1.3.

Изложение на общата енергия (ET), която трябва да бъде абсорбирана от надстройката, използвайки формулата, посочена в точка 3.1 по-долу.

| 1.4. | Кратко техническо описание на алгоритъма и компютърната програма, които се използват за изчислението. |
| --- | --- |

1.4.

Кратко техническо описание на алгоритъма и компютърната програма, които се използват за изчислението.

2.   Изисквания за квазистатичното изчисление

| 2.1. | За изчислението цялата надстройка да бъде математически моделирана като товароносеща и деформируема конструкция, като се вземе под внимание следното:






  2.1.1. | надстройката да бъде моделирана като единично натоварено съоръжение, съдържащо деформируеми PZ и PH, свързани с подходящи конструктивни елементи; |
| --- | --- | --- |

2.1.

За изчислението цялата надстройка да бъде математически моделирана като товароносеща и деформируема конструкция, като се вземе под внимание следното:

2.1.1.

надстройката да бъде моделирана като единично натоварено съоръжение, съдържащо деформируеми PZ и PH, свързани с подходящи конструктивни елементи;

| 2.1.2. | надстройката трябва да има действителните размери на каросерията. Вътрешният контур на колоните на страничните стени и покривната конструкция трябва да бъдат използвани, когато се проверява оставащото пространство; |
| --- | --- |

2.1.2.

надстройката трябва да има действителните размери на каросерията. Вътрешният контур на колоните на страничните стени и покривната конструкция трябва да бъдат използвани, когато се проверява оставащото пространство;

| 2.1.3. | PH трябва да използват действителните размери на колоните и конструктивните елементи, на които те са разположени (вж. допълнението към настоящото приложение). |
| --- | --- |

2.1.3.

PH трябва да използват действителните размери на колоните и конструктивните елементи, на които те са разположени (вж. допълнението към настоящото приложение).

| 2.2. | Приложените натоварвания в изчислението трябва да отговарят на следните изисквания:






  2.2.1. | активното натоварване да бъде приложено в напречната равнина, съдържаща центъра на тежестта на надстройката (превозно средство), която е перпендикулярна на вертикалната надлъжна централна равнина (VLCP) на превозното средство. Активното натоварване да се прилага на арка на надстройката през една абсолютно твърда равнина на прилагане на натоварването, която се простира и в двете посоки отвъд арката и всяка прилежаща конструкция; |
| --- | --- | --- |

2.2.

Приложените натоварвания в изчислението трябва да отговарят на следните изисквания:

2.2.1.

активното натоварване да бъде приложено в напречната равнина, съдържаща центъра на тежестта на надстройката (превозно средство), която е перпендикулярна на вертикалната надлъжна централна равнина (VLCP) на превозното средство. Активното натоварване да се прилага на арка на надстройката през една абсолютно твърда равнина на прилагане на натоварването, която се простира и в двете посоки отвъд арката и всяка прилежаща конструкция;

| 2.2.2. | в началото на симулацията равнината на прилагане на натоварването да докосва арката в най-отдалечената част от вертикалната надлъжна централна равнина. Контактните точки между равнината на прилагане на натоварването и надстройката да бъдат определени, за да се осигури точно пренасяне на натоварване; |
| --- | --- |

2.2.2.

в началото на симулацията равнината на прилагане на натоварването да докосва арката в най-отдалечената част от вертикалната надлъжна централна равнина. Контактните точки между равнината на прилагане на натоварването и надстройката да бъдат определени, за да се осигури точно пренасяне на натоварване;

| 2.2.3. | активното натоварване да има наклон α, отнесен към вертикалната надлъжна централна равнина на превозното средство (вж. Фигура A8.2).

  където:







  Hc | = | височината на арката (в mm) на превозното средство, измерена от хоризонталната равнина, на която то стои. |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.3.

активното натоварване да има наклон α, отнесен към вертикалната надлъжна централна равнина на превозното средство (вж. Фигура A8.2).

където:

Hc

=

височината на арката (в mm) на превозното средство, измерена от хоризонталната равнина, на която то стои.

Посоката на действие на активното натоварване да не се променя по време на изчислението;

| 2.2.4. | активното натоварване да бъде увеличавано на малки стъпки и цялата конструктивна деформация да бъде изчислявана при всяка стъпка на натоварване. Броят на стъпките на натоварване да надвишава 100 и стъпките да бъдат квазиеднакви; |
| --- | --- |

2.2.4.

активното натоварване да бъде увеличавано на малки стъпки и цялата конструктивна деформация да бъде изчислявана при всяка стъпка на натоварване. Броят на стъпките на натоварване да надвишава 100 и стъпките да бъдат квазиеднакви;

| 2.2.5. | по време на деформационния процес на равнината на прилагане на натоварването може, в допълнение към паралелния превод, да ѝ бъде разрешено да се върти около оста на взаимно пресичане на равнината на прилагане на натоварването с напречната равнина, съдържаща центъра на тежестта, за да следва симетричната деформация на надстройката; |
| --- | --- |

2.2.5.

по време на деформационния процес на равнината на прилагане на натоварването може, в допълнение към паралелния превод, да ѝ бъде разрешено да се върти около оста на взаимно пресичане на равнината на прилагане на натоварването с напречната равнина, съдържаща центъра на тежестта, за да следва симетричната деформация на надстройката;

| 2.2.6. | пасивните (подкрепящите) сили да се прилагат на твърдата подподова конструкция, като не причинява влияние на конструктивната деформация. |
| --- | --- |

2.2.6.

пасивните (подкрепящите) сили да се прилагат на твърдата подподова конструкция, като не причинява влияние на конструктивната деформация.

Фигура A8.2

Прилагане на натоварване към надстройката

Image

| 2.3. | Алгоритъмът на изчислението и компютърната програма трябва да отговарят на следните изисквания:






  2.3.1. | програмата да взема под внимание нелинейности в PH характеристиките и едромащабните конструктивни деформации; |
| --- | --- | --- |

2.3.

Алгоритъмът на изчислението и компютърната програма трябва да отговарят на следните изисквания:

2.3.1.

програмата да взема под внимание нелинейности в PH характеристиките и едромащабните конструктивни деформации;

| 2.3.2. | програмата да е в работния диапазон на PH и PZ и да спре изчислението, ако деформацията на PH надвиши установения работен диапазон (вж. допълнението към настоящото приложение); |
| --- | --- |

2.3.2.

програмата да е в работния диапазон на PH и PZ и да спре изчислението, ако деформацията на PH надвиши установения работен диапазон (вж. допълнението към настоящото приложение);

| 2.3.3. | програмата да може да изчисли общата енергия абсорбирана от надстройката във всяка стъпка на увеличаване на натоварването; |
| --- | --- |

2.3.3.

програмата да може да изчисли общата енергия абсорбирана от надстройката във всяка стъпка на увеличаване на натоварването;

| 2.3.4. | във всяка стъпка на увеличаване на натоварването програмата да може да демонстрира деформираната форма на конструктивните секции, образуващи надстройката, и положението на всяка твърда част, която може да навлезе в оставащото пространство. Програмата трябва да идентифицира стъпката на увеличаване на натоварването, при която някоя от твърдите конструктивни части най-напред е навлязла в оставащото пространство; |
| --- | --- |

2.3.4.

във всяка стъпка на увеличаване на натоварването програмата да може да демонстрира деформираната форма на конструктивните секции, образуващи надстройката, и положението на всяка твърда част, която може да навлезе в оставащото пространство. Програмата трябва да идентифицира стъпката на увеличаване на натоварването, при която някоя от твърдите конструктивни части най-напред е навлязла в оставащото пространство;

| 2.3.5. | програмата да може да улавя и идентифицира стъпката на увеличаване на натоварването, при която започва цялостно срутване на надстройката; когато надстройката започва да става нестабилна и деформацията продължава без увеличаване на натоварването. |
| --- | --- |

2.3.5.

програмата да може да улавя и идентифицира стъпката на увеличаване на натоварването, при която започва цялостно срутване на надстройката; когато надстройката започва да става нестабилна и деформацията продължава без увеличаване на натоварването.

3.   Оценка на изчислението

| 3.1. | Общата енергия (ET), която трябва да се абсорбира от надстройката, се определя, както следва:
  ET = 0,75 M.g.Δh
  където:







  M | = | | Mk освободена от товар маса на превозното средство, ако няма ограничители, или |
| --- | --- | --- | --- | --- |

3.1.

Общата енергия (ET), която трябва да се абсорбира от надстройката, се определя, както следва:

ET = 0,75 M.g.Δh

където:

M

=

Mk освободена от товар маса на превозното средство, ако няма ограничители, или

| | Mt общата ефективна маса на превозното средство, когато са оборудвани ограничители за пътниците |
| --- | --- |

Mt общата ефективна маса на превозното средство, когато са оборудвани ограничители за пътниците

G

=

гравитационната константа

Δh

=

вертикалното движение (в метри) на центъра на тежестта на превозното средство по време на изпитването чрез преобръщане, както е определено в допълнението към приложение 7

| 3.2. | Абсорбираната енергия (Ea) на надстройката се изчислява при стъпката на увеличаване на натоварването, при която оставащото пространство първо се докосва от която и да е от твърдите конструктивни части. |
| --- | --- |

3.2.

Абсорбираната енергия (Ea) на надстройката се изчислява при стъпката на увеличаване на натоварването, при която оставащото пространство първо се докосва от която и да е от твърдите конструктивни части.

| 3.3. | Типът превозна средство трябва да бъде одобрен, ако Ea ≥ ET |
| --- | --- |

3.3.

Типът превозна средство трябва да бъде одобрен, ако Ea ≥ ET

4.   Документация за квазистатично изчисление

Описанието с изчисленията трябва да съдържа следната информация:

| 4.1. | подробно механично описание на надстройката, съдържащо местоположението на PZ-тата и PH-тата и дефиниращо твърдите и еластичните детайли, |
| --- | --- |

4.1.

подробно механично описание на надстройката, съдържащо местоположението на PZ-тата и PH-тата и дефиниращо твърдите и еластичните детайли,

| 4.2. | данни, получени от изпитванията и произтичащите от тях графики, |
| --- | --- |

4.2.

данни, получени от изпитванията и произтичащите от тях графики,

| 4.3. | изложение за това дали изискванията от точка 5.1 от настоящото правило са спазени или не, |
| --- | --- |

4.3.

изложение за това дали изискванията от точка 5.1 от настоящото правило са спазени или не,

| 4.4. | идентификация на типа превозно средство и персонала, отговорен за изпитванията, изчисленията и оценката. |
| --- | --- |

4.4.

идентификация на типа превозно средство и персонала, отговорен за изпитванията, изчисленията и оценката.

Допълнение

Характеристики на пластични стави

1.   Характеристични криви

Общата форма на характеристичната крива на пластична зона (PZ) е нелинейно отношение натоварване-деформация, измерено на конструктивни детайли на превозното средство при лабораторно изпитване.

Характеристичните криви на пластични стави са отношение огъващ момент (M) – ротационен ъгъл (φ). Общата форма на характеристична крива PH е показана на фигура A8.A1.1.

Фигура A8.A1.1

Графична характеристика на пластичната става

Image

2.   Аспекти на диапазоните на деформация

| 2.1. | „Измерваният диапазон“ на кривата на PH характеристиката е диапазонът на деформация, върху който са били направени измервания. Измерваният диапазон може да съдържа фрактурния диапазон и/или диапазона на бързо втвърдяване. В изчислението трябва да се използват само стойности на PH характеристики, които се появяват в измервания диапазон. |
| --- | --- |

2.1.

„Измерваният диапазон“ на кривата на PH характеристиката е диапазонът на деформация, върху който са били направени измервания. Измерваният диапазон може да съдържа фрактурния диапазон и/или диапазона на бързо втвърдяване. В изчислението трябва да се използват само стойности на PH характеристики, които се появяват в измервания диапазон.

| 2.2. | „Работният диапазон“ на характеристичната крива PH е диапазонът, обхванат от изчислението.
  Работният диапазон не трябва да надвишава измервания диапазон, и може да съдържа счупването, но не и диапазона на бързо втвърдяване. |
| --- | --- |

2.2.

„Работният диапазон“ на характеристичната крива PH е диапазонът, обхванат от изчислението.

Работният диапазон не трябва да надвишава измервания диапазон, и може да съдържа счупването, но не и диапазона на бързо втвърдяване.

| 2.3. | PH характеристиките, които ще се използват в изчислението трябва да съдържат M-φ кривата в измервания диапазон. |
| --- | --- |

2.3.

PH характеристиките, които ще се използват в изчислението трябва да съдържат M-φ кривата в измервания диапазон.

3.   Динамични характеристики

Има два вида PH и PZ характеристики: квазистатични и динамични. Динамичните характеристики на PH могат да бъдат определени по два начина:

| 3.1. | чрез динамично изпитване на удар на компонента; |
| --- | --- |

3.1.

чрез динамично изпитване на удар на компонента;

| 3.2. | чрез използване на динамичен фактор Kd за трансформиране на квазистатичните характеристики на PH.
  Тази трансформация означава, че стойностите на квазистатичния огъващ момент могат да бъдат увеличени с Kd.
  При стоманени конструктивни елементи Kd = 1,2 може да се използва без лабораторен тест. |
| --- | --- |

3.2.

чрез използване на динамичен фактор Kd за трансформиране на квазистатичните характеристики на PH.

Тази трансформация означава, че стойностите на квазистатичния огъващ момент могат да бъдат увеличени с Kd.

При стоманени конструктивни елементи Kd = 1,2 може да се използва без лабораторен тест.

Фигура A8.A1.2

Отклонение на динамичните характеристики на пластична става от статичната крива

Image

---

ПРИЛОЖЕНИЕ 9

КОМПЮТЪРНА СИМУЛАЦИЯ НА ИЗПИТВАНЕТО ЗА ПРЕОБРЪЩАНЕ НА ЦЯЛО ПРЕВОЗНО СРЕДСТВО КАТО ЕКВИВАЛЕНТЕН МЕТОД НА ОДОБРЕНИЕ

1.   Допълнителни данни и информация

Надстройката може да бъде показана да отговаря на изискванията, специфицирани в точки 5.1.1 и 5.1.2 от настоящото правило чрез метод на компютърна симулация, одобрен от техническата служба.

Ако производителят избере този метод на изпитване, на техническата служба трябва да бъде доставена следната информация, в допълнение към данните и чертежите, изброени в точка 3.2 от настоящото правило;

| 1.1. | Описание на приложения метод на симулация и изчисление, който е бил използван, и ясна и точна идентификация на софтуера за анализ, включваща най-малкото неговия производител, търговското му наименование, използваната версия и информация за контакт с дизайнера. |
| --- | --- |

1.1.

Описание на приложения метод на симулация и изчисление, който е бил използван, и ясна и точна идентификация на софтуера за анализ, включваща най-малкото неговия производител, търговското му наименование, използваната версия и информация за контакт с дизайнера.

| 1.2. | Моделите на материала и използваните входящи данни. |
| --- | --- |

1.2.

Моделите на материала и използваните входящи данни.

| 1.3. | Стойностите на дефинираните маси, център на тежестта и инерционните моменти, използвани в математическия модел. |
| --- | --- |

1.3.

Стойностите на дефинираните маси, център на тежестта и инерционните моменти, използвани в математическия модел.

2.   Математическият модел

Моделът трябва да може да описва реалното физическо поведение на процеса на преобръщане, в съответствие с приложение 5. Математическият модел трябва да бъде изграден, а допусканията предписани по такъв начин, че изчислението да дава консервативни резултати. Моделът трябва да бъде изграден при следните условия:

| 2.1. | техническата служба може да поиска да бъдат извършени изпитания на действителната конструкция на превозното средство, за да докаже валидността на математическия модел и да провери допусканията, направени в модела; |
| --- | --- |

2.1.

техническата служба може да поиска да бъдат извършени изпитания на действителната конструкция на превозното средство, за да докаже валидността на математическия модел и да провери допусканията, направени в модела;

| 2.2. | общата маса и положението на центъра на тежестта използвани в математическия модел да бъдат идентични на тези на превозното средство, което подлежи на одобрение; |
| --- | --- |

2.2.

общата маса и положението на центъра на тежестта използвани в математическия модел да бъдат идентични на тези на превозното средство, което подлежи на одобрение;

| 2.3. | разпределението на масата в математическия модел да съответства на превозното средство, което ще бъде одобрявано. Инерционните моменти, използвани в математическия модел, трябва да бъдат изчислени на базата на това разпределение на масата. |
| --- | --- |

2.3.

разпределението на масата в математическия модел да съответства на превозното средство, което ще бъде одобрявано. Инерционните моменти, използвани в математическия модел, трябва да бъдат изчислени на базата на това разпределение на масата.

3.   Изисквания за алгоритъма и симулационната програма и за компютърното оборудване

| 3.1. | Необходимо е да бъдат специфицирани положението на превозното средство в нестабилно равновесие в точка на преобръщане и положението при първи контакт със земята. Симулационната програма може да започне в положението на нестабилно равновесие, но трябва да започне, най-късно, в точката на първи контакт със земята. |
| --- | --- |

3.1.

Необходимо е да бъдат специфицирани положението на превозното средство в нестабилно равновесие в точка на преобръщане и положението при първи контакт със земята. Симулационната програма може да започне в положението на нестабилно равновесие, но трябва да започне, най-късно, в точката на първи контакт със земята.

| 3.2. | Първоначалните условия в точката на първи контакт със земята да се дефинират, като се използва смяната на потенциалната енергия от положението на нестабилно равновесие. |
| --- | --- |

3.2.

Първоначалните условия в точката на първи контакт със земята да се дефинират, като се използва смяната на потенциалната енергия от положението на нестабилно равновесие.

| 3.3. | Симулационната програма да е в действие най-малко, докато не се постигне максималната деформация. |
| --- | --- |

3.3.

Симулационната програма да е в действие най-малко, докато не се постигне максималната деформация.

| 3.4. | Симулационната програма да дава стабилно решение, при което резултатът е независим от стъпката на увеличаване на натоварването. |
| --- | --- |

3.4.

Симулационната програма да дава стабилно решение, при което резултатът е независим от стъпката на увеличаване на натоварването.

| 3.5. | Симулационната програма да може да изчисли енергийните компоненти за енергийния баланс на всяка стъпка на увеличаване на натоварването. |
| --- | --- |

3.5.

Симулационната програма да може да изчисли енергийните компоненти за енергийния баланс на всяка стъпка на увеличаване на натоварването.

| 3.6. | Нефизичните енергийни компоненти, въведени от процеса на математическо моделиране (например, „пясъчен часовник“ и вътрешно затихване) да не надвишават 5 процента от общата енергия по всяко време. |
| --- | --- |

3.6.

Нефизичните енергийни компоненти, въведени от процеса на математическо моделиране (например, „пясъчен часовник“ и вътрешно затихване) да не надвишават 5 процента от общата енергия по всяко време.

| 3.7. | Коефициентът на триене, използван при контакта със земята, трябва да се потвърди от резултатите от физическото изпитване, или изчислението трябва да доказва, че избраният коефициент на триене дава консервативни резултати. |
| --- | --- |

3.7.

Коефициентът на триене, използван при контакта със земята, трябва да се потвърди от резултатите от физическото изпитване, или изчислението трябва да доказва, че избраният коефициент на триене дава консервативни резултати.

| 3.8. | Всички възможни физически контакти между части на превозното средство трябва да бъдат взети под внимание в математическия модел. |
| --- | --- |

3.8.

Всички възможни физически контакти между части на превозното средство трябва да бъдат взети под внимание в математическия модел.

4.   Оценка на симулацията

| 4.1. | Когато упоменатите изисквания за симулационната програма са изпълнени, симулацията на промените в геометрията на вътрешната конструкция и сравнение с геометричната форма на оставащото пространство могат да бъдат оценени, както е определено в точки 5.1 и 5.2 на настоящото правило. |
| --- | --- |

4.1.

Когато упоменатите изисквания за симулационната програма са изпълнени, симулацията на промените в геометрията на вътрешната конструкция и сравнение с геометричната форма на оставащото пространство могат да бъдат оценени, както е определено в точки 5.1 и 5.2 на настоящото правило.

| 4.2. | Ако оставащото пространство не е нарушено по време на симулацията на преобръщане, одобрението се дава. |
| --- | --- |

4.2.

Ако оставащото пространство не е нарушено по време на симулацията на преобръщане, одобрението се дава.

| 4.3. | Ако оставащото място е нарушено по време на симулацията на преобръщане, одобрението се отказва. |
| --- | --- |

4.3.

Ако оставащото място е нарушено по време на симулацията на преобръщане, одобрението се отказва.

5.   Документация

| 5.1. | Протоколът за симулацията трябва да съдържа следната информация:






  5.1.1. | всички данни и информация, изложени в точка 1 от настоящото приложение, |
| --- | --- | --- |

5.1.

Протоколът за симулацията трябва да съдържа следната информация:

5.1.1.

всички данни и информация, изложени в точка 1 от настоящото приложение,

| 5.1.2. | чертеж, показващ математическия модел на надстройката, |
| --- | --- |

5.1.2.

чертеж, показващ математическия модел на надстройката,

| 5.1.3. | информация за стойностите на ъгъла, скоростта и ъгловата скорост в положение на нестабилно равновесие на превознотo средство и в положение на първи контакт със земята, |
| --- | --- |

5.1.3.

информация за стойностите на ъгъла, скоростта и ъгловата скорост в положение на нестабилно равновесие на превознотo средство и в положение на първи контакт със земята,

| 5.1.4. | таблица със стойностите на общата енергия и стойностите на всичките ѝ компоненти (кинетична енергия, вътрешна енергия, енергия на пясъчния часовник), при нараствания на времето от 1 ms, покриваща, най-малко, периода от първия контакт със земята докато се достигне максималната деформация, |
| --- | --- |

5.1.4.

таблица със стойностите на общата енергия и стойностите на всичките ѝ компоненти (кинетична енергия, вътрешна енергия, енергия на пясъчния часовник), при нараствания на времето от 1 ms, покриваща, най-малко, периода от първия контакт със земята докато се достигне максималната деформация,

| 5.1.5. | приетият коефициент на триене със земята, |
| --- | --- |

5.1.5.

приетият коефициент на триене със земята,

| 5.1.6. | графики или данни, които показват по подходящ начин, че са спазени изискванията, посочени в точки 5.1.1 и 5.1.2 от настоящото правило. Това изискване може да бъде удовлетворено чрез предоставянето на графика, спрямо времето, на разстоянието между вътрешния контур на деформираната конструкция и периферията на оставащото пространство, |
| --- | --- |

5.1.6.

графики или данни, които показват по подходящ начин, че са спазени изискванията, посочени в точки 5.1.1 и 5.1.2 от настоящото правило. Това изискване може да бъде удовлетворено чрез предоставянето на графика, спрямо времето, на разстоянието между вътрешния контур на деформираната конструкция и периферията на оставащото пространство,

| 5.1.7. | потвърждение за това дали или не са били изпълнени изискванията, посочени в точки 5.1.1 и 5.1.2 от настоящото правило, |
| --- | --- |

5.1.7.

потвърждение за това дали или не са били изпълнени изискванията, посочени в точки 5.1.1 и 5.1.2 от настоящото правило,

| 5.1.8. | всички данни и информация, необходими за ясната идентификация на типа превозно средство, неговата надстройка, математическия модел на надстройката и самото изчисление. |
| --- | --- |

5.1.8.

всички данни и информация, необходими за ясната идентификация на типа превозно средство, неговата надстройка, математическия модел на надстройката и самото изчисление.

| 5.2. | Препоръчва се протоколът да съдържа също и графики от деформираната конструкция в момента, когато става максималната деформация, даващи общ поглед на надстройката и зоните на по-голяма пластична деформация. |
| --- | --- |

5.2.

Препоръчва се протоколът да съдържа също и графики от деформираната конструкция в момента, когато става максималната деформация, даващи общ поглед на надстройката и зоните на по-голяма пластична деформация.

| 5.3. | При поискване от страна на техническата служба се предоставя допълнителна информация, която се включва в протокола. |
| --- | --- |

5.3.

При поискване от страна на техническата служба се предоставя допълнителна информация, която се включва в протокола.

---

| 30.3.2011 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | L 84/46 |
| --- | --- | --- | --- |

30.3.2011

BG

Официален вестник на Европейския съюз

L 84/46

---

Само оригиналните текстове на ИКЕ на ООН имат правно действие съгласно международното публично право. Статутът и датата на влизане в сила на настоящото правило следва да бъдат проверени в последната версия на документа на ИКЕ на ООН относно статута TRANS/WP.29/343, който е на разположение на следния електронен адрес:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Правило No 75 на Икономическата комисия за Европа на Организацията на обединените нации (ИКЕ на ООН) — Единни предписания относно одобрението на пневматични гуми за мотоциклети и мотопеди

Включващо всички текстове в сила до:

Допълнение 13 към оригиналната версия на Правилото — дата на влизане в сила: 24 октомври 2009 г.

СЪДЪРЖАНИЕ

ПРАВИЛО

| 1. | Обхват |
| --- | --- |

1.

| 2. | Определения |
| --- | --- |

2.

| 3. | Маркировки |
| --- | --- |

3.

| 4. | Заявление за одобрение |
| --- | --- |

4.

| 5. | Одобрение |
| --- | --- |

5.

| 6. | Изисквания |
| --- | --- |

6.

| 7. | Изменения на типа на пневматична гума и разширение на одобрението |
| --- | --- |

7.

| 8. | Съответствие на производството |
| --- | --- |

8.

| 9. | Санкции при несъответствие на производството |
| --- | --- |

9.

| 10. | Окончателно прекратяване на производството |
| --- | --- |

10.

| 11. | Наименования и адреси на техническите служби, отговарящи за провеждането на изпитвания за одобрение, както и на административните отдели |
| --- | --- |

11.

ПРИЛОЖЕНИЯ

| Приложение 1. — | Съобщение относно одобрението, разширението, отказа или отмяната на одобрение, или окончателното прекратяване на производството на тип пневматична гума за мотоциклети и мотопеди съгласно правило No 75 |
| --- | --- |

Приложение 1. —

| Приложение 2. — | Оформление на маркировката за одобрение |
| --- | --- |

Приложение 2. —

| Приложение 3. — | Оформление на маркировката за гуми — пример за маркировка, която се поставя върху типове гуми, пускани на пазара след влизането в сила на настоящото правило |
| --- | --- |

Приложение 3. —

| Приложение 4. — | Отношение индекс на товароносимост/максимална маса |
| --- | --- |

Приложение 4. —

| Приложение 5. — | Означение на размера на гумата и размери |
| --- | --- |

Приложение 5. —

| Приложение 6. — | Метод за измерване на пневматични гуми |
| --- | --- |

Приложение 6. —

| Приложение 7. — | Процедура за изпитвания на характеристиките по отношение на натоварване/скорост |
| --- | --- |

Приложение 7. —

| Приложение 8. — | Товароносимост на гумата при различни скорости |
| --- | --- |

Приложение 8. —

| Приложение 9. — | Процедура на изпитване за динамичното разширение на гумите |
| --- | --- |

Приложение 9. —

1.   ОБХВАТ

Настоящото правило се прилага за нови пневматични гуми за превозни средства от категории L1, L2, L3, L4 и L5.

То обаче не се прилага за гуми от типовете, проектирани изключително за използване извън пътя, които са маркирани с маркировката „NHS“ („не е предназначено за използване по магистрали“), и за гуми, проектирани изключително за състезания.

2.   ОПРЕДЕЛЕНИЯ

По смисъла на настоящото правило:

| 2.1. | „Тип пневматична гума“ означава категория пневматични гуми, които не се различават по такива съществени характеристики, като:






  2.1.1. | Производител |
| --- | --- | --- |

2.1.

„Тип пневматична гума“ означава категория пневматични гуми, които не се различават по такива съществени характеристики, като:

2.1.1.

Производител

| 2.1.2. | Означение на размера на гумата |
| --- | --- |

2.1.2.

Означение на размера на гумата

| 2.1.3. | Вид на употреба (нормална: за нормална употреба по пътя; специална: за специални приложения, като например употреба на пътя и извън пътя, зимна, за мотопед) |
| --- | --- |

2.1.3.

Вид на употреба (нормална: за нормална употреба по пътя; специална: за специални приложения, като например употреба на пътя и извън пътя, зимна, за мотопед)

| 2.1.4. | Структура (диагонална, кръстосана, опоясена диагонална, радиална) |
| --- | --- |

2.1.4.

Структура (диагонална, кръстосана, опоясена диагонална, радиална)

| 2.1.5. | Категория за скоростта |
| --- | --- |

2.1.5.

Категория за скоростта

| 2.1.6. | Индекс на товароносимост |
| --- | --- |

2.1.6.

Индекс на товароносимост

| 2.1.7. | Напречно сечение на гумата |
| --- | --- |

2.1.7.

Напречно сечение на гумата

| 2.2. | „Структура на пневматична гума“ са техническите характеристики на каркаса на гумата. По-специално се различават следните структури на пневматични гуми:






  2.2.1. | „Диагонална“ или „с наклонен слой“ е структура на пневматична гума, при която нишките, образуващи слоя, достигат до ръбовете и са разположени под редуващи се ъгли, значително по-малки от 90° спрямо осевата линия на протектора (1). |
| --- | --- | --- |

2.2.

„Структура на пневматична гума“ са техническите характеристики на каркаса на гумата. По-специално се различават следните структури на пневматични гуми:

2.2.1.

„Диагонална“ или „с наклонен слой“ е структура на пневматична гума, при която нишките, образуващи слоя, достигат до ръбовете и са разположени под редуващи се ъгли, значително по-малки от 90° спрямо осевата линия на протектора (1).

| 2.2.2. | „Опоясена диагонална“ е структура на пневматична гума от диагонален тип (с наклонен слой), при която каркасът е стабилизиран с пояс, състоящ се от два или повече слоя от практически неразтегливи кордови нишки, разположени под редуващи се ъгли, близки до тези на каркаса. |
| --- | --- |

2.2.2.

„Опоясена диагонална“ е структура на пневматична гума от диагонален тип (с наклонен слой), при която каркасът е стабилизиран с пояс, състоящ се от два или повече слоя от практически неразтегливи кордови нишки, разположени под редуващи се ъгли, близки до тези на каркаса.

| 2.2.3. | „Радиална“ е структурата на пневматична гума, при която нишките на слоя са разположени от ръб до ръб и образуват ъгъл от 90° спрямо осевата линия на протектора, а каркасът се укрепва с периферен пояс (1). |
| --- | --- |

2.2.3.

„Радиална“ е структурата на пневматична гума, при която нишките на слоя са разположени от ръб до ръб и образуват ъгъл от 90° спрямо осевата линия на протектора, а каркасът се укрепва с периферен пояс (1).

| 2.2.4. | „Усилена“ е структура на пневматична гума, чийто каркас е по-устойчив, отколкото този на съответната стандартна гума. |
| --- | --- |

2.2.4.

„Усилена“ е структура на пневматична гума, чийто каркас е по-устойчив, отколкото този на съответната стандартна гума.

| 2.3. | „Ръб“ е частта от пневматична гума, която има форма и структура, които правят възможно тя да приляга към джантата и да задържа гумата върху нея (2). |
| --- | --- |

2.3.

„Ръб“ е частта от пневматична гума, която има форма и структура, които правят възможно тя да приляга към джантата и да задържа гумата върху нея (2).

| 2.4. | „Кордова нишка“ е всеки един от елементите, образуващи тъканта на слоевете на пневматичната гума (2). |
| --- | --- |

2.4.

„Кордова нишка“ е всеки един от елементите, образуващи тъканта на слоевете на пневматичната гума (2).

| 2.5. | „Слой“ е пласт от покрити с гума успоредни корди (2). |
| --- | --- |

2.5.

„Слой“ е пласт от покрити с гума успоредни корди (2).

| 2.6. | „Каркас“ е частта от пневматична гума, различна от протектора и гумените странични стени, която в напомпано състояние носи товара (2). |
| --- | --- |

2.6.

„Каркас“ е частта от пневматична гума, различна от протектора и гумените странични стени, която в напомпано състояние носи товара (2).

| 2.7. | „Протектор“ е частта от пневматичната гума, която осъществява контакт с пътя, предпазва каркаса от механични повреди и спомага за сцеплението с пътя (2). |
| --- | --- |

2.7.

„Протектор“ е частта от пневматичната гума, която осъществява контакт с пътя, предпазва каркаса от механични повреди и спомага за сцеплението с пътя (2).

| 2.8. | „Странична стена“ означава частта от пневматичната гума между протектора и областта, покрита от реборда на джантата (2). |
| --- | --- |

2.8.

„Странична стена“ означава частта от пневматичната гума между протектора и областта, покрита от реборда на джантата (2).

| 2.9. | „Канал на протектора“ е пространството между две съседни ребра или блокове на рисунката на протектора (2). |
| --- | --- |

2.9.

„Канал на протектора“ е пространството между две съседни ребра или блокове на рисунката на протектора (2).

| 2.10. | „Главни канали“ са широките канали, разположени в централната зона на протектора. |
| --- | --- |

2.10.

„Главни канали“ са широките канали, разположени в централната зона на протектора.

| 2.11. | „Широчина на профила (S)“ е разстоянието между външните повърхности на страничните стени на напомпана пневматична гума, като не се вземат предвид издатини от етикетиране (маркировка), декоративни елементи или защитни ленти и ребра (2). |
| --- | --- |

2.11.

„Широчина на профила (S)“ е разстоянието между външните повърхности на страничните стени на напомпана пневматична гума, като не се вземат предвид издатини от етикетиране (маркировка), декоративни елементи или защитни ленти и ребра (2).

| 2.12. | „Обща широчина“ е линейното разстояние между между външните повърхности на страничните стени на напомпана пневматична гума, включително издатините от етикетиране (маркировка), декоративни елементи или защитни ленти и ребра (2); при гуми, чийто протектор е по-широк от широчината на профила, общата широчина отговаря на широчината на протектора. |
| --- | --- |

2.12.

„Обща широчина“ е линейното разстояние между между външните повърхности на страничните стени на напомпана пневматична гума, включително издатините от етикетиране (маркировка), декоративни елементи или защитни ленти и ребра (2); при гуми, чийто протектор е по-широк от широчината на профила, общата широчина отговаря на широчината на протектора.

| 2.13. | „Височина на профила (Н)“ е разстоянието, равно на половината от разликата между външния диаметър на гумата и номиналния диаметър на джантата (2). |
| --- | --- |

2.13.

„Височина на профила (Н)“ е разстоянието, равно на половината от разликата между външния диаметър на гумата и номиналния диаметър на джантата (2).

| 2.14. | „Относителна височина на профила (Ra)“ е числото, получено чрез умножаване по сто на частното от деленето на числото, изразяващо височината на профила (Н), с числото, изразяващо номиналната широчина на профила (S1), като и двете величини са изразени в едни и същи мерни единици. |
| --- | --- |

2.14.

„Относителна височина на профила (Ra)“ е числото, получено чрез умножаване по сто на частното от деленето на числото, изразяващо височината на профила (Н), с числото, изразяващо номиналната широчина на профила (S1), като и двете величини са изразени в едни и същи мерни единици.

| 2.15. | „Габаритен диаметър (D)“ е пълният диаметър на напомпана нова пневматична гума (2). |
| --- | --- |

2.15.

„Габаритен диаметър (D)“ е пълният диаметър на напомпана нова пневматична гума (2).

| 2.16. | „Означение на размерите на гумата“ означава означение, което показва:






  2.16.1. | номиналната широчина на профила (S1), която трябва да бъде изразена в милиметри, освен при типове гуми, за които означението на размера е посочено в първата колона на таблиците в приложение 5 към настоящото правило; |
| --- | --- | --- |

2.16.

„Означение на размерите на гумата“ означава означение, което показва:

2.16.1.

номиналната широчина на профила (S1), която трябва да бъде изразена в милиметри, освен при типове гуми, за които означението на размера е посочено в първата колона на таблиците в приложение 5 към настоящото правило;

| 2.16.2. | относителната височина на профила, освен при някои типове гуми, за които означението за размера е посочено в първата колона на таблиците в приложение 5 към настоящото правило; |
| --- | --- |

2.16.2.

относителната височина на профила, освен при някои типове гуми, за които означението за размера е посочено в първата колона на таблиците в приложение 5 към настоящото правило;

| 2.16.3. | условното число „d“, показващо номиналния диаметър на джантата и съответстващо на нейния диаметър, изразено чрез код (числа, по-малки от 100) или в милиметри (числа, по-големи от 100).






  2.16.3.1. | Стойностите в милиметри, които отговарят на знака „d“, когато са изразени чрез код, са следните:






  (В mm) |
| --- | --- | --- |
| Код за „d“, изразен с една или две цифри според номиналния диаметър на джантата | Стойност на „d“ |
| 4 | 102 |
| 5 | 127 |
| 6 | 152 |
| 7 | 178 |
| 8 | 203 |
| 9 | 229 |
| 10 | 254 |
| 11 | 279 |
| 12 | 305 |
| 13 | 330 |
| 14 | 356 |
| 15 | 381 |
| 16 | 406 |
| 17 | 432 |
| 18 | 457 |
| 19 | 483 |
| 20 | 508 |
| 21 | 533 |
| 22 | 559 |
| 23 | 584 |

2.16.3.

условното число „d“, показващо номиналния диаметър на джантата и съответстващо на нейния диаметър, изразено чрез код (числа, по-малки от 100) или в милиметри (числа, по-големи от 100).

2.16.3.1.

Стойностите в милиметри, които отговарят на знака „d“, когато са изразени чрез код, са следните:

(В mm)

Код за „d“, изразен с една или две цифри според номиналния диаметър на джантата

Стойност на „d“

4

102

5

127

6

152

7

178

8

203

9

229

10

254

11

279

12

305

13

330

14

356

15

381

16

406

17

432

18

457

19

483

20

508

21

533

22

559

23

584

| 2.17. | „Номинален диаметър на джантата (d)“ е диаметърът на джантата, върху която е предвидено да се монтира гумата (2). |
| --- | --- |

2.17.

„Номинален диаметър на джантата (d)“ е диаметърът на джантата, върху която е предвидено да се монтира гумата (2).

| 2.18. | „Джанта“ е опората на комплекта, съставен от външна гума и вътрешна гума, или при безкамерна гума — частта, на която лягат ръбовете на гумата (2).






  2.18.1. | „Конфигурация на напасването на гумата към джантата“ е типът на джантата, на която е предназначена да се монтира гумата. При нестандартни джанти въпросният тип се указва със знак, поставен на гумата. |
| --- | --- | --- |

2.18.

„Джанта“ е опората на комплекта, съставен от външна гума и вътрешна гума, или при безкамерна гума — частта, на която лягат ръбовете на гумата (2).

2.18.1.

„Конфигурация на напасването на гумата към джантата“ е типът на джантата, на която е предназначена да се монтира гумата. При нестандартни джанти въпросният тип се указва със знак, поставен на гумата.

| 2.19. | „Теоретична джанта“ е джантата, чиято широчина е равна на Х пъти номиналната широчина на профила на гумата. Стойността на „Х“ се посочва от производителя на гумата. |
| --- | --- |

2.19.

„Теоретична джанта“ е джантата, чиято широчина е равна на Х пъти номиналната широчина на профила на гумата. Стойността на „Х“ се посочва от производителя на гумата.

| 2.20. | „Джанта за измерване“ е джантата, върху която се изисква да се монтира гумата, за да се измерят размерите ѝ. |
| --- | --- |

2.20.

„Джанта за измерване“ е джантата, върху която се изисква да се монтира гумата, за да се измерят размерите ѝ.

| 2.21. | „Джанта за изпитване“ е джантата, върху която се изисква да се монтира гумата, за да се изпита. |
| --- | --- |

2.21.

„Джанта за изпитване“ е джантата, върху която се изисква да се монтира гумата, за да се изпита.

| 2.22. | „Откъртване“ е отделяне на парчета от гума от протектора. |
| --- | --- |

2.22.

„Откъртване“ е отделяне на парчета от гума от протектора.

| 2.23. | „Отделяне на кордните нишки“ е отделяне на кордните нишки от гуменото им покритие. |
| --- | --- |

2.23.

„Отделяне на кордните нишки“ е отделяне на кордните нишки от гуменото им покритие.

| 2.24. | „Разслояване на каркаса“ е отделянето на съседни слоеве. |
| --- | --- |

2.24.

„Разслояване на каркаса“ е отделянето на съседни слоеве.

| 2.25. | „Отделяне на протектора“ е отделяне на протектора от каркаса. |
| --- | --- |

2.25.

„Отделяне на протектора“ е отделяне на протектора от каркаса.

| 2.26. | „Индекс на товароносимост“ е число, показващо максималния товар, който може да издържи пневматичната гума при скоростта, обозначена със знака за категория за скорост, в съответствие с указанията за условията на употреба, посочени от производителя. Списъкът на индексите на товароносимост и съответстващото им натоварване е даден в приложение 4 към настоящото правило. |
| --- | --- |

2.26.

„Индекс на товароносимост“ е число, показващо максималния товар, който може да издържи пневматичната гума при скоростта, обозначена със знака за категория за скорост, в съответствие с указанията за условията на употреба, посочени от производителя. Списъкът на индексите на товароносимост и съответстващото им натоварване е даден в приложение 4 към настоящото правило.

| 2.27. | „Таблица на индексите на товароносимост на гумата при различни скорости“ е таблицата в приложение 8, в която в съответствие с индексите на товароносимост и товароносимостта при номинална скорост са показани измененията в товароносимостта на гума, когато се използва при скорости, различни от онези, които отговарят на индекса за нейната номинална категория за скорост. |
| --- | --- |

2.27.

„Таблица на индексите на товароносимост на гумата при различни скорости“ е таблицата в приложение 8, в която в съответствие с индексите на товароносимост и товароносимостта при номинална скорост са показани измененията в товароносимостта на гума, когато се използва при скорости, различни от онези, които отговарят на индекса за нейната номинална категория за скорост.

| 2.28. | „Категория за скоростта“ е:






  2.28.1. | Скоростите, изразени чрез кода за категорията за скорост, показан в таблицата в точка 2.28.2. |
| --- | --- | --- |

2.28.

„Категория за скоростта“ е:

2.28.1.

Скоростите, изразени чрез кода за категорията за скорост, показан в таблицата в точка 2.28.2.

| 2.28.2. | Категориите за скоростта са указани в таблицата по-долу:






  (km/h) |
| --- | --- |
| Код за категорията за скорост | Съответстваща скорост |
| B | 50 |
| F | 80 |
| G | 90 |
| J | 100 |
| K | 110 |
| L | 120 |
| M | 130 |
| N | 140 |
| P | 150 |
| Q | 160 |
| R | 170 |
| S | 180 |
| T | 190 |
| U | 200 |
| H | 210 |
| V | 240 |
| W | 270 |

2.28.2.

Категориите за скоростта са указани в таблицата по-долу:

(km/h)

Код за категорията за скорост

Съответстваща скорост

B

50

F

80

G

90

J

100

K

110

L

120

M

130

N

140

P

150

Q

160

R

170

S

180

T

190

U

200

H

210

V

240

W

270

| 2.28.3. | Гумите, предназначени за максимални скорости, по-високи от 240 km/h, се обозначават с буквен код „V“ или „Z“ (вж. точка 2.33.3), поставен в рамките на означението на размера на гумата пред указанията за структурата на гумата (вж. точка 3.1.3). |
| --- | --- |

2.28.3.

Гумите, предназначени за максимални скорости, по-високи от 240 km/h, се обозначават с буквен код „V“ или „Z“ (вж. точка 2.33.3), поставен в рамките на означението на размера на гумата пред указанията за структурата на гумата (вж. точка 3.1.3).

| 2.29. | „Зимна гума“ е гума, при която шарката на протектора и структурата са предназначени преди всичко да осигурят при кал и пресен или топящ се сняг експлоатационни характеристики, по-добри от тези на обикновената (шосеен тип) гума. Шарката на протектора на зимната гума обикновено се състои от канали (ребра) и/или плътни блокови елементи, разположени на по-голямо разстояние, отколкото при обикновената (шосеен тип) гума. |
| --- | --- |

2.29.

„Зимна гума“ е гума, при която шарката на протектора и структурата са предназначени преди всичко да осигурят при кал и пресен или топящ се сняг експлоатационни характеристики, по-добри от тези на обикновената (шосеен тип) гума. Шарката на протектора на зимната гума обикновено се състои от канали (ребра) и/или плътни блокови елементи, разположени на по-голямо разстояние, отколкото при обикновената (шосеен тип) гума.

| 2.30. | „MST“ означава „универсална гума“, предназначена за използване на пътя и извън пътя. |
| --- | --- |

2.30.

„MST“ означава „универсална гума“, предназначена за използване на пътя и извън пътя.

| 2.31. | „Мотопедна гума“ е гума, предназначена за оборудване на мотопеди (категории L1 и L2). |
| --- | --- |

2.31.

„Мотопедна гума“ е гума, предназначена за оборудване на мотопеди (категории L1 и L2).

| 2.32. | „Мотоциклетна гума“ е гума, предназначена за оборудване на мотоциклети (категории L3, L4 и L5). Тези гуми обаче могат да се използват и за оборудване на мотопеди (категории L1 и L2) и на леки ремаркета (категория 01). |
| --- | --- |

2.32.

„Мотоциклетна гума“ е гума, предназначена за оборудване на мотоциклети (категории L3, L4 и L5). Тези гуми обаче могат да се използват и за оборудване на мотопеди (категории L1 и L2) и на леки ремаркета (категория 01).

| 2.33. | „Максимално допустимо натоварване“ е максималната маса, която гумата е изчислена да носи.






  2.33.1. | При скорости, по-малки или равни на 130 км/ч, максималното допустимо натоварване не трябва да превишава процента от стойността, отговаряща на съответния индекс на товароносимост на гумата, указан в таблицата „Изменение на товароносимостта в зависимост от скоростта“ (вж. точка 2.27), като се имат предвид означението за категорията за скоростта на гумата и максималната скорост на превозното средство, на което е монтирана гумата. |
| --- | --- | --- |

2.33.

„Максимално допустимо натоварване“ е максималната маса, която гумата е изчислена да носи.

2.33.1.

При скорости, по-малки или равни на 130 км/ч, максималното допустимо натоварване не трябва да превишава процента от стойността, отговаряща на съответния индекс на товароносимост на гумата, указан в таблицата „Изменение на товароносимостта в зависимост от скоростта“ (вж. точка 2.27), като се имат предвид означението за категорията за скоростта на гумата и максималната скорост на превозното средство, на което е монтирана гумата.

| 2.33.2. | При скорости, по-големи от 130 км/ч, но ненадвишаващи 210 км/ч, максималното допустимо натоварване не трябва да надвишава стойността за масата, съответстваща на индекса на товароносимост на гумата. |
| --- | --- |

2.33.2.

При скорости, по-големи от 130 км/ч, но ненадвишаващи 210 км/ч, максималното допустимо натоварване не трябва да надвишава стойността за масата, съответстваща на индекса на товароносимост на гумата.

| 2.33.3. | За скорости над 210 km/h, но под 270 km/h максималното допустимо натоварване не трябва да е по-високо от процента от масата, отговаряща на индекса на товароносимост на гумата, даден в долната таблица, като се имат предвид означението за категорията за скоростта на гумата и максималната скорост на превозното средство, за което е предназначена гумата.







  Максимална скорост (km/h) (5) | Максимално допустимо натоварване (%) |
| --- | --- | --- |
| код за категорията за скорост V | код за категорията за скорост W (4) |
| 210 | 100 | 100 |
| 220 | 95 | 100 |
| 230 | 90 | 100 |
| 240 | 85 | 100 |
| 250 | (80) (3) | 95 |
| 260 | (75) (3) | 85 |
| 270 | (70) (3) | 75 |

2.33.3.

За скорости над 210 km/h, но под 270 km/h максималното допустимо натоварване не трябва да е по-високо от процента от масата, отговаряща на индекса на товароносимост на гумата, даден в долната таблица, като се имат предвид означението за категорията за скоростта на гумата и максималната скорост на превозното средство, за което е предназначена гумата.

Максимална скорост (km/h) (5)

Максимално допустимо натоварване (%)

код за категорията за скорост V

код за категорията за скорост W (4)

210

100

100

220

95

100

230

90

100

240

85

100

250

(80) (3)

95

260

(75) (3)

85

270

(70) (3)

75

| 2.33.4. | За по-високи от 270 km/h скорости максимално допустимото натоварване не трябва да превишава масата, определена от производителя по отношение на категорията за скорост на гумата.
  За междинни скорости между 270 km/h и максималната скорост, разрешена от производителя на гумата, се прилага линейна интерполация на максимално допустимото натоварване. |
| --- | --- |

2.33.4.

За по-високи от 270 km/h скорости максимално допустимото натоварване не трябва да превишава масата, определена от производителя по отношение на категорията за скорост на гумата.

За междинни скорости между 270 km/h и максималната скорост, разрешена от производителя на гумата, се прилага линейна интерполация на максимално допустимото натоварване.

3.   МАРКИРОВКИ

| 3.1. | Пневматичните гуми, предоставени за одобрение, трябва да имат върху най-малко една странична стена следните маркировки:






  3.1.1. | Търговско наименование или марка. |
| --- | --- | --- |

3.1.

Пневматичните гуми, предоставени за одобрение, трябва да имат върху най-малко една странична стена следните маркировки:

3.1.1.

Търговско наименование или марка.

| 3.1.2. | Означението за размера на гумата съгласно определението в точка 2.16 от настоящото правило. |
| --- | --- |

3.1.2.

Означението за размера на гумата съгласно определението в точка 2.16 от настоящото правило.

| 3.1.3. | Означение на структурата, както следва:






  3.1.3.1. | на диагоналните (с наклонен слой на каркаса) гуми — без маркировка или буквата „D“; |
| --- | --- | --- |

3.1.3.

Означение на структурата, както следва:

3.1.3.1.

на диагоналните (с наклонен слой на каркаса) гуми — без маркировка или буквата „D“;

| 3.1.3.2. | на опоясени диагонални гуми — буквата „B“, разположена пред маркировката за диаметъра на джантата, като могат да се добавят и думите „BIAS-BELTED“; |
| --- | --- |

3.1.3.2.

на опоясени диагонални гуми — буквата „B“, разположена пред маркировката за диаметъра на джантата, като могат да се добавят и думите „BIAS-BELTED“;

| 3.1.3.3. | на радиални гуми — буквата „R“, разположена пред маркировката на диаметъра на джантата, като може да се добави и думата „RADIAL“. |
| --- | --- |

3.1.3.3.

на радиални гуми — буквата „R“, разположена пред маркировката на диаметъра на джантата, като може да се добави и думата „RADIAL“.

| 3.1.4. | Означение на категорията за скоростта на гумата посредством означението, показано в точка 2.28.2 по-горе. |
| --- | --- |

3.1.4.

Означение на категорията за скоростта на гумата посредством означението, показано в точка 2.28.2 по-горе.

| 3.1.5. | Индекса на товароносимост, определен в точка 2.26 по-горе. |
| --- | --- |

3.1.5.

Индекса на товароносимост, определен в точка 2.26 по-горе.

| 3.1.6. | Думата „TUBELESS“, ако гумата е предназначена за ползване без вътрешна гума. |
| --- | --- |

3.1.6.

Думата „TUBELESS“, ако гумата е предназначена за ползване без вътрешна гума.

| 3.1.7. | Думата „REINFORCED“ или думата „REINF“, ако гумата е усилена. |
| --- | --- |

3.1.7.

Думата „REINFORCED“ или думата „REINF“, ако гумата е усилена.

| 3.1.8. | Датата на производство под формата на група от четири цифри, от които първите две показват седмицата, а последните две годината на производство. Тази маркировка може да бъде поставена само на една външна стена. |
| --- | --- |

3.1.8.

Датата на производство под формата на група от четири цифри, от които първите две показват седмицата, а последните две годината на производство. Тази маркировка може да бъде поставена само на една външна стена.

| 3.1.9. | Надпис „M + S“, „MS“, „M.S.“ или „M & S“, ако е зимна гума. Допустим е и надписът „DP“ (т.е., „Dual Purpose“). |
| --- | --- |

3.1.9.

Надпис „M + S“, „MS“, „M.S.“ или „M & S“, ако е зимна гума. Допустим е и надписът „DP“ (т.е., „Dual Purpose“).

| 3.1.10. | Надписа „MST“, когато гумата e универсална. |
| --- | --- |

3.1.10.

Надписа „MST“, когато гумата e универсална.

| 3.1.11. | Надписа „MOPED“ (мотопедна) (или като вариант „CYCLOMOTEUR“ или „CICLOMOTORE“), ако гумата е предназначена за мотопеди. |
| --- | --- |

3.1.11.

Надписа „MOPED“ (мотопедна) (или като вариант „CYCLOMOTEUR“ или „CICLOMOTORE“), ако гумата е предназначена за мотопеди.

| 3.1.12. | Отличителен знак за конфигурацията на напасването на гумата към джантата, когато тя се различава от стандартната конфигурация, непосредствено след маркировката за диаметъра на джантата, посочена в точка 2.16.3 от настоящото правило.
  При гуми, предназначени да се монтират на джанти с диаметър, отговарящ на код 13 (330 mm), или по-големи, надписът трябва да е „М/С“. Това изискване не се прилага за размери на гуми, вписани в таблиците в приложение 5 към настоящото правило. |
| --- | --- |

3.1.12.

Отличителен знак за конфигурацията на напасването на гумата към джантата, когато тя се различава от стандартната конфигурация, непосредствено след маркировката за диаметъра на джантата, посочена в точка 2.16.3 от настоящото правило.

При гуми, предназначени да се монтират на джанти с диаметър, отговарящ на код 13 (330 mm), или по-големи, надписът трябва да е „М/С“. Това изискване не се прилага за размери на гуми, вписани в таблиците в приложение 5 към настоящото правило.

| 3.1.13. | Гумите, предназначени за скорости над 240 km/h, трябва да бъдат маркирани със съответния буквен код „V“ или „Z“, както е подходящо (вж. точка 2.33.3), преди означението на структурата (вж. точка 3.1.3). |
| --- | --- |

3.1.13.

Гумите, предназначени за скорости над 240 km/h, трябва да бъдат маркирани със съответния буквен код „V“ или „Z“, както е подходящо (вж. точка 2.33.3), преди означението на структурата (вж. точка 3.1.3).

| 3.1.14. | Гумите, предназначени за скорости над 240 km/h, или съответно 270 km/h, трябва да имат поставена в скоби маркировка за индекса на товароносимост (вж. точка 3.1.5), приложим при скорост 210 km/h (или съответно 240 km/h), и означение на съответната категория за скоростта (вж. точка 3.1.4), както следва:
  „V“ при гуми, обозначени с буквения код „V“ в рамките на означението за размера;
  „W“ при гуми, обозначени с буквения код „Z“ в рамките на означението за размера. |
| --- | --- |

3.1.14.

Гумите, предназначени за скорости над 240 km/h, или съответно 270 km/h, трябва да имат поставена в скоби маркировка за индекса на товароносимост (вж. точка 3.1.5), приложим при скорост 210 km/h (или съответно 240 km/h), и означение на съответната категория за скоростта (вж. точка 3.1.4), както следва:

„V“ при гуми, обозначени с буквения код „V“ в рамките на означението за размера;

„W“ при гуми, обозначени с буквения код „Z“ в рамките на означението за размера.

| 3.2. | Върху гумите трябва да има достатъчно място за маркировката за одобрение, както е показано в приложение 2 към настоящото правило. |
| --- | --- |

3.2.

Върху гумите трябва да има достатъчно място за маркировката за одобрение, както е показано в приложение 2 към настоящото правило.

| 3.3. | Приложение 3 към настоящото правило съдържа пример за маркиране на гуми. |
| --- | --- |

3.3.

Приложение 3 към настоящото правило съдържа пример за маркиране на гуми.

| 3.4. | Маркировките, посочени в точка 3.1, и знакът за одобрение, предписан в точка 5.4, от настоящото правило, се формоват на, върху или в гумите. Те трябва да са ясни и четливи. |
| --- | --- |

3.4.

Маркировките, посочени в точка 3.1, и знакът за одобрение, предписан в точка 5.4, от настоящото правило, се формоват на, върху или в гумите. Те трябва да са ясни и четливи.

4.   ЗАЯВЛЕНИЕ ЗА ОДОБРЕНИЕ

| 4.1. | Заявлението за одобрение на тип пневматична гума трябва да се внесе от притежателя на търговското наименование или марка или от неговия надлежно упълномощен представител. В него трябва да са посочени:






  4.1.1. | Означението на размера, определено в точка 2.16 от настоящото правило. |
| --- | --- | --- |

4.1.

Заявлението за одобрение на тип пневматична гума трябва да се внесе от притежателя на търговското наименование или марка или от неговия надлежно упълномощен представител. В него трябва да са посочени:

4.1.1.

Означението на размера, определено в точка 2.16 от настоящото правило.

| 4.1.2. | Търговското наименование или марка. |
| --- | --- |

4.1.2.

Търговското наименование или марка.

| 4.1.3. | Категорията на употреба (нормална, специална, за сняг, мотопедна гума). |
| --- | --- |

4.1.3.

Категорията на употреба (нормална, специална, за сняг, мотопедна гума).

| 4.1.4. | Структурата: диагонална (с наклонен слой), опоясена диагонална или радиална. |
| --- | --- |

4.1.4.

Структурата: диагонална (с наклонен слой), опоясена диагонална или радиална.

| 4.1.5. | Категорията за скоростта. |
| --- | --- |

4.1.5.

Категорията за скоростта.

| 4.1.6. | Индексът на товароносимост на гумата. |
| --- | --- |

4.1.6.

Индексът на товароносимост на гумата.

| 4.1.7. | Дали гумата се използва с вътрешна гума или без вътрешна гума. |
| --- | --- |

4.1.7.

Дали гумата се използва с вътрешна гума или без вътрешна гума.

| 4.1.8. | Дали гумата е „нормална“ или „усилена“. |
| --- | --- |

4.1.8.

Дали гумата е „нормална“ или „усилена“.

| 4.1.9. | Числото за нормата на слойност на гумите за модификациите на мотоциклети (вж. таблица 5 от приложение 5 към настоящото правило) (6). |
| --- | --- |

4.1.9.

Числото за нормата на слойност на гумите за модификациите на мотоциклети (вж. таблица 5 от приложение 5 към настоящото правило) (6).

| 4.1.10. | Общите размери: обща широчина на профила и общ диаметър. |
| --- | --- |

4.1.10.

Общите размери: обща широчина на профила и общ диаметър.

| 4.1.11. | Джантите, на които гумата може да бъде монтирана. |
| --- | --- |

4.1.11.

Джантите, на които гумата може да бъде монтирана.

| 4.1.12. | Джантата за измерване и изпитвателната джанта. |
| --- | --- |

4.1.12.

Джантата за измерване и изпитвателната джанта.

| 4.1.13. | Налягания за изпитванията и за измерванията. |
| --- | --- |

4.1.13.

Налягания за изпитванията и за измерванията.

| 4.1.14. | Множителят Х, определен в точка 2.19 по-горе. |
| --- | --- |

4.1.14.

Множителят Х, определен в точка 2.19 по-горе.

| 4.1.15. | За гуми, означени с буквения код „V“ в рамките на означението на размера и предназначени за скорости над 240 km/h, или за гуми, означени с буквения код „V“ в рамките на означението на размера и предназначени за скорости над 270 km/h — максималната скорост, разрешена от производителя на гумата, и индексът на товароносимост, разрешен за посочената максимална скорост. |
| --- | --- |

4.1.15.

За гуми, означени с буквения код „V“ в рамките на означението на размера и предназначени за скорости над 240 km/h, или за гуми, означени с буквения код „V“ в рамките на означението на размера и предназначени за скорости над 270 km/h — максималната скорост, разрешена от производителя на гумата, и индексът на товароносимост, разрешен за посочената максимална скорост.

| 4.2. | Заявлението за одобрение се придружава (в три екземпляра) от скица или представителна снимка, която идентифицира шарката на протектора на гумата, и скица на формата на напомпана гума, монтирана на джантата за измерване, показваща съответните размери (вж. точки 6.1.1 и 6.1.2) на типа, представен за одобрение. То се придружава също от протокола от изпитването, издаден от одобрената изпитвателна лаборатория, или от един или два образеца от типа на гумата, по преценка на компетентния орган. Чертежи или снимки на страничната стена и протектора на гумата се представят при започване на производството, не по-късно от една година от датата на издаване на одобрението на типа. |
| --- | --- |

4.2.

Заявлението за одобрение се придружава (в три екземпляра) от скица или представителна снимка, която идентифицира шарката на протектора на гумата, и скица на формата на напомпана гума, монтирана на джантата за измерване, показваща съответните размери (вж. точки 6.1.1 и 6.1.2) на типа, представен за одобрение. То се придружава също от протокола от изпитването, издаден от одобрената изпитвателна лаборатория, или от един или два образеца от типа на гумата, по преценка на компетентния орган. Чертежи или снимки на страничната стена и протектора на гумата се представят при започване на производството, не по-късно от една година от датата на издаване на одобрението на типа.

| 4.3. | Когато производител на гуми внася заявление за одобрение на типа на серия гуми, не се счита за необходимо да се провежда изпитване за натоварване/скорост на всеки тип гума от серията. По преценка на органа по одобрението може да се подбере гумата с най-лоши показатели. |
| --- | --- |

4.3.

Когато производител на гуми внася заявление за одобрение на типа на серия гуми, не се счита за необходимо да се провежда изпитване за натоварване/скорост на всеки тип гума от серията. По преценка на органа по одобрението може да се подбере гумата с най-лоши показатели.

5.   ОДОБРЕНИЕ

| 5.1. | Ако пневматичната гума, представена за одобрение съгласно настоящото правило, отговаря на изискванията на точка 6 по-долу, трябва да се издаде одобрение на този тип гума. |
| --- | --- |

5.1.

Ако пневматичната гума, представена за одобрение съгласно настоящото правило, отговаря на изискванията на точка 6 по-долу, трябва да се издаде одобрение на този тип гума.

| 5.2. | За всеки одобрен тип се присвоява номер на одобрението. Неговите първи две цифри (понастоящем 00 за правилото в оригиналната му версия) показват серията изменения, съдържаща най-новите значителни технически изменения на правилото към момента на издаване на одобрението. Така присвоеният номер не се присвоява от същата страна по Спогодбата на друг тип пневматична гума. |
| --- | --- |

5.2.

За всеки одобрен тип се присвоява номер на одобрението. Неговите първи две цифри (понастоящем 00 за правилото в оригиналната му версия) показват серията изменения, съдържаща най-новите значителни технически изменения на правилото към момента на издаване на одобрението. Така присвоеният номер не се присвоява от същата страна по Спогодбата на друг тип пневматична гума.

| 5.3. | За издадено одобрение, разширение, отказ или отнемане на одобрението на тип пневматична гума съгласно настоящото правило трябва да се изпрати съобщение до страните по Спогодбата, прилагащи настоящото правило, посредством формуляр съгласно образеца от приложение 1 към настоящото правило. |
| --- | --- |

5.3.

За издадено одобрение, разширение, отказ или отнемане на одобрението на тип пневматична гума съгласно настоящото правило трябва да се изпрати съобщение до страните по Спогодбата, прилагащи настоящото правило, посредством формуляр съгласно образеца от приложение 1 към настоящото правило.

| 5.3.1. | За гумите, предназначени за скорости над 240 km/h, максималната разрешена скорост и съответният товар са посочени в точка 10 от приложение 1. |
| --- | --- |

5.3.1.

За гумите, предназначени за скорости над 240 km/h, максималната разрешена скорост и съответният товар са посочени в точка 10 от приложение 1.

| 5.4. | На всяка пневматична гума, съответстваща на тип гума, одобрен по настоящото правило, в пространството, определено в точка 3.2, и в допълнение към маркировката, описана в точка 3.1, на видно място се поставя международна маркировка за одобрение на типа, състояща се от:






  5.4.1. | Окръжност около буквата „Е“, следвана от отличителния номер на държавата, която е издала одобрението (7). |
| --- | --- | --- |

5.4.

На всяка пневматична гума, съответстваща на тип гума, одобрен по настоящото правило, в пространството, определено в точка 3.2, и в допълнение към маркировката, описана в точка 3.1, на видно място се поставя международна маркировка за одобрение на типа, състояща се от:

5.4.1.

Окръжност около буквата „Е“, следвана от отличителния номер на държавата, която е издала одобрението (7).

| 5.4.2. | Номера на настоящото правило, следван от буквата „R“, тире и номера на одобрението на типа. |
| --- | --- |

5.4.2.

Номера на настоящото правило, следван от буквата „R“, тире и номера на одобрението на типа.

| 5.5. | Маркировката за одобрение на типа трябва да бъде ясно четлива и незаличима. |
| --- | --- |

5.5.

Маркировката за одобрение на типа трябва да бъде ясно четлива и незаличима.

| 5.6. | В приложение 2 към настоящото правило е даден пример на оформлението на маркировката за одобрение на типа. |
| --- | --- |

5.6.

В приложение 2 към настоящото правило е даден пример на оформлението на маркировката за одобрение на типа.

6.   ИЗИСКВАНИЯ

6.1.   Размери на гуми

6.1.1.   Широчина на профила на гума

| 6.1.1.1. | Широчината на профила се получава по следната формула:
  S = S1 + К (A – A1)
  където:






  S | е „широчината на профила“, изразена в mm и измерена на джантата за измерване; |
| --- | --- | --- |
| S1 | е „номиналната широчина на профила“ (в милиметри), както е показано на страничната стена на гумата в означението на гумата, както е определено; |
| A | е широчината (изразена в милиметри) на джантата за измерване, както е посочена от производителя в обяснителната бележка; |
| A1 | е широчината (изразена в милиметри) на теоретичната джанта; |
| A1 | се приема за равно на S1, умножено по множителя Х, посочен от производителя, |
| K | се приема равно на 0,4. |

6.1.1.1.

Широчината на профила се получава по следната формула:

S = S1 + К (A – A1)

където:

S

е „широчината на профила“, изразена в mm и измерена на джантата за измерване;

S1

е „номиналната широчина на профила“ (в милиметри), както е показано на страничната стена на гумата в означението на гумата, както е определено;

A

е широчината (изразена в милиметри) на джантата за измерване, както е посочена от производителя в обяснителната бележка;

A1

е широчината (изразена в милиметри) на теоретичната джанта;

A1

се приема за равно на S1, умножено по множителя Х, посочен от производителя,

K

се приема равно на 0,4.

| 6.1.1.2. | За типове гуми обаче, чието означение за размер е дадено в първата колона на таблиците от приложение 5 към настоящото правило, широчината на профила е посочената срещу означението на гумата в тези таблици. |
| --- | --- |

6.1.1.2.

За типове гуми обаче, чието означение за размер е дадено в първата колона на таблиците от приложение 5 към настоящото правило, широчината на профила е посочената срещу означението на гумата в тези таблици.

6.1.2.   Външен диаметър на гумата

| 6.1.2.1. | Външният диаметър на гумата се изчислява по следната формула:
  D = d + 2H
  където:






  D | е външният диаметър в милиметри; |
| --- | --- | --- |
| d | е посоченото в точка 2.16.3 по-горе условно число в милиметри; |
| H | е номиналната височина на профила в милиметри, равна на:
  H = S1 × 0,01 Ra
  където






  S1 | е номиналната широчина на профила (в милиметри); и |
| Ra | е относителна височина на профила; |

6.1.2.1.

Външният диаметър на гумата се изчислява по следната формула:

D = d + 2H

където:

D

е външният диаметър в милиметри;

d

е посоченото в точка 2.16.3 по-горе условно число в милиметри;

H

е номиналната височина на профила в милиметри, равна на:

H = S1 × 0,01 Ra

където

S1

е номиналната широчина на профила (в милиметри); и

Ra

е относителна височина на профила;

всички, както са показани на страничната стена на гумата в означението на нейния размер в съответствие с изискванията на точка 3.4 по-горе.

| 6.1.2.2. | За типове гуми обаче, чието означение е дадено в първата колона на таблиците от приложение 5 към настоящото правило, се допуска външният диаметър да е посоченият срещу означението на гумата в тези таблици. |
| --- | --- |

6.1.2.2.

За типове гуми обаче, чието означение е дадено в първата колона на таблиците от приложение 5 към настоящото правило, се допуска външният диаметър да е посоченият срещу означението на гумата в тези таблици.

6.1.3.   Метод за измерване на пневматични гуми

Размерите на пневматичните гуми се измерват в съответствие с процедурата, описана в приложение 6 към настоящото правило.

6.1.4.   Изисквания за широчината на профила на гума

| 6.1.4.1. | Общата широчина на гума може да е по-малка от широчината на профила S, определена съгласно точка 6.1.1 по-горе. |
| --- | --- |

6.1.4.1.

Общата широчина на гума може да е по-малка от широчината на профила S, определена съгласно точка 6.1.1 по-горе.

| 6.1.4.2. | Тя може да превишава широчината на профила до стойност, не по-голяма от стойността, определена в приложение 5, а за размерите, които не са включени в приложение 5, със следните процентни стойности:






  6.1.4.2.1. | При нормални гуми и гуми за сняг:






  а) | джанти с диаметър, отговарящ на код 13, и по-големи: +10 процента; |
| --- | --- | --- | --- |

6.1.4.2.

Тя може да превишава широчината на профила до стойност, не по-голяма от стойността, определена в приложение 5, а за размерите, които не са включени в приложение 5, със следните процентни стойности:

6.1.4.2.1.

При нормални гуми и гуми за сняг:

а)

джанти с диаметър, отговарящ на код 13, и по-големи: +10 процента;

| б) | джанти с диаметър, отговарящ на код до 12 включително: +8 процента |
| --- | --- |

б)

джанти с диаметър, отговарящ на код до 12 включително: +8 процента

| 6.1.4.2.2. | За специални гуми, предназначени за ограничено използване на пътя и на които е нанесено означението „MST“: 25 процента. |
| --- | --- |

6.1.4.2.2.

За специални гуми, предназначени за ограничено използване на пътя и на които е нанесено означението „MST“: 25 процента.

6.1.5.   Изисквания за външния диаметър на гума

| 6.1.5.1. | Външният диаметър на гума не трябва да надвишава стойностите Dmin и Dmax, посочени в приложение 5. |
| --- | --- |

6.1.5.1.

Външният диаметър на гума не трябва да надвишава стойностите Dmin и Dmax, посочени в приложение 5.

| 6.1.5.2. | При размери, които не са включени в приложение 5, външният диаметър на гумата трябва да влиза в границите на стойностите Dmin и Dmax, които се изчисляват по следната формула: | Dmin = d + (2H × a) |
| --- | --- | --- |

6.1.5.2.

При размери, които не са включени в приложение 5, външният диаметър на гумата трябва да влиза в границите на стойностите Dmin и Dmax, които се изчисляват по следната формула:

Dmin = d + (2H × a)

| | Dmax = d + (2H × b) |
| --- | --- |

Dmax = d + (2H × b)

където:

H и d имат стойностите, определени в точка 6.1.2.1, а а и b — стойностите, определени съответно в точки 6.1.5.2.1 и 6.1.5.2.2.

| 6.1.5.2.1. | При гуми за нормална употреба по път и зимни гуми а)







  джанти с диаметър, отговарящ на код 13, и по-големи | : | 0,97; |
| --- | --- | --- | --- |
| джанти с диаметър, отговарящ на код до 12 включително | : | 0,93. |
| При специални гуми | : | 1,00. |

6.1.5.2.1.

При гуми за нормална употреба по път и зимни гуми а)

джанти с диаметър, отговарящ на код 13, и по-големи

:

0,97;

джанти с диаметър, отговарящ на код до 12 включително

:

0,93.

При специални гуми

:

1,00.

| 6.1.5.2.2. | При гуми за нормална употреба по пътя б)







  джанти с диаметър, отговарящ на код 13, и по-големи | : | 1,07; |
| --- | --- | --- | --- |
| джанти с диаметър, отговарящ на код до 12 включително | : | 1,10. |
| При зимни гуми и специални гуми | : | 1,12. |

6.1.5.2.2.

При гуми за нормална употреба по пътя б)

джанти с диаметър, отговарящ на код 13, и по-големи

:

1,07;

джанти с диаметър, отговарящ на код до 12 включително

:

1,10.

При зимни гуми и специални гуми

:

1,12.

6.2.   Изпитване за показателя натоварване/скорост

| 6.2.1. | Пневматичната гума трябва да бъде подложена на изпитване за експлоатационните характеристики натоварване/скорост, проведено по процедурата, описана в приложение 7 към настоящото правило. |
| --- | --- |

6.2.1.

Пневматичната гума трябва да бъде подложена на изпитване за експлоатационните характеристики натоварване/скорост, проведено по процедурата, описана в приложение 7 към настоящото правило.

| 6.2.1.1. | Когато е подадено заявление за пневматични гуми, означени с буквения код „V“ в означението на размерите на пневматичната гума и предназначени за скорости над 240 km/h, или за пневматични гуми, означени с буквата „Z“ в означението на размерите на пневматичната гума и предназначени за скорости над 270 km/h (вж. точка 4.1.15), предписаното изпитване натоварване/скорост се извършва с една пневматична гума при стойностите на натоварването и скоростта, указани в скоби върху пневматичната гума (вж. точка 3.1.14). Трябва да бъде извършено още едно изпитване на експлоатационните характеристики натоварване/скорост с втора пневматична гума от същия тип при стойности на натоварването и скоростта, посочени като максимални от производителя, ако има такива (вж. точка 4.1.15). |
| --- | --- |

6.2.1.1.

Когато е подадено заявление за пневматични гуми, означени с буквения код „V“ в означението на размерите на пневматичната гума и предназначени за скорости над 240 km/h, или за пневматични гуми, означени с буквата „Z“ в означението на размерите на пневматичната гума и предназначени за скорости над 270 km/h (вж. точка 4.1.15), предписаното изпитване натоварване/скорост се извършва с една пневматична гума при стойностите на натоварването и скоростта, указани в скоби върху пневматичната гума (вж. точка 3.1.14). Трябва да бъде извършено още едно изпитване на експлоатационните характеристики натоварване/скорост с втора пневматична гума от същия тип при стойности на натоварването и скоростта, посочени като максимални от производителя, ако има такива (вж. точка 4.1.15).

| 6.2.2. | Гума, при която след преминаване на изпитването за натоварване/скорост не се констатира отлепване на протектора, отделяне на слой, разделяне на кордни нишки, натрошаване на кордни нишки или разрушени кордни нишки, се счита за преминала изпитването. |
| --- | --- |

6.2.2.

Гума, при която след преминаване на изпитването за натоварване/скорост не се констатира отлепване на протектора, отделяне на слой, разделяне на кордни нишки, натрошаване на кордни нишки или разрушени кордни нишки, се счита за преминала изпитването.

| 6.2.3. | Външният диаметър на гумата, измерен поне шест часа след изпитването за натоварване/скорост, не трябва да се различава с повече от ± 3,5 % от външния диаметър, измерен преди изпитването. |
| --- | --- |

6.2.3.

Външният диаметър на гумата, измерен поне шест часа след изпитването за натоварване/скорост, не трябва да се различава с повече от ± 3,5 % от външния диаметър, измерен преди изпитването.

| 6.2.4. | Общата широчина на пневматичната гума, измерена в края на изпитването на експлоатационните характеристики товар/скорост, не трябва да надвишава стойността, определена в точка 6.1.4.2. |
| --- | --- |

6.2.4.

Общата широчина на пневматичната гума, измерена в края на изпитването на експлоатационните характеристики товар/скорост, не трябва да надвишава стойността, определена в точка 6.1.4.2.

6.3.   Динамично разширение на пневматичните гуми

Гумите, посочени в точка 1.1 от приложение 9 към настоящото правило, които са преминали изпитването по отношение на изискванията към експлоатационните характеристики натоварване/скорост в съответствие с точка 6.2 по-горе, трябва да се подложат и на изпитване за динамично разширение, което трябва да се проведе в съответствие с процедурата, описана в посоченото приложение.

7.   ПРОМЯНА НА ТИПА ПНЕВМАТИЧНА ГУМА И РАЗШИРЕНИЕ НА ОДОБРЕНИЕТО

| 7.1. | Всяка промяна на типа на пневматична гума трябва да бъде съобщена на административния отдел, който е одобрил типа пневматична гума. В такъв случай отделът може:






  7.1.1. | Да приеме, че е малко вероятно направените изменения да имат забележим отрицателен ефект и пневматичната гума все пак продължава да съответства на изискванията; или |
| --- | --- | --- |

7.1.

Всяка промяна на типа на пневматична гума трябва да бъде съобщена на административния отдел, който е одобрил типа пневматична гума. В такъв случай отделът може:

7.1.1.

Да приеме, че е малко вероятно направените изменения да имат забележим отрицателен ефект и пневматичната гума все пак продължава да съответства на изискванията; или

| 7.1.2. | Да изиска протокол за допълнително изпитване от техническата служба, отговаряща за провеждане на изпитванията. |
| --- | --- |

7.1.2.

Да изиска протокол за допълнително изпитване от техническата служба, отговаряща за провеждане на изпитванията.

| 7.1.3. | Смята се, че промяна на шарката на протектора на гума не налага повтаряне на изпитването, посочено в точка 6.2. |
| --- | --- |

7.1.3.

Смята се, че промяна на шарката на протектора на гума не налага повтаряне на изпитването, посочено в точка 6.2.

| 7.1.4. | За пневматични гуми, обозначени с буквения код „V“ в означението на размерите и предназначени за скорости над 240 км/ч (или за пневматични гуми, обозначени с буквата „Z“ в означението на размерите и предназначени за скорости над 270 км/ч), искания за разширение на одобрението на типа, представени с оглед на сертифицирането за различни максимални скорости и/или натоварвания, се допускат при наличието на нов протокол от изпитване, отнасящ се за новите максимални скорост и натоварване, предоставен от техническата служба, отговаряща за извършването на изпитванията.
  Новите характеристики по отношение на товароносимостта и/или скоростта трябва да бъдат посочени в точка 9 от приложение 1. |
| --- | --- |

7.1.4.

За пневматични гуми, обозначени с буквения код „V“ в означението на размерите и предназначени за скорости над 240 км/ч (или за пневматични гуми, обозначени с буквата „Z“ в означението на размерите и предназначени за скорости над 270 км/ч), искания за разширение на одобрението на типа, представени с оглед на сертифицирането за различни максимални скорости и/или натоварвания, се допускат при наличието на нов протокол от изпитване, отнасящ се за новите максимални скорост и натоварване, предоставен от техническата служба, отговаряща за извършването на изпитванията.

Новите характеристики по отношение на товароносимостта и/или скоростта трябва да бъдат посочени в точка 9 от приложение 1.

| 7.2. | Потвърждение или отказ на одобрение, специфициращо измененията, трябва да се съобщи по процедурата, определена в точка 5.3 по-горе, на страните по Спогодбата, които прилагат настоящото правило. |
| --- | --- |

7.2.

Потвърждение или отказ на одобрение, специфициращо измененията, трябва да се съобщи по процедурата, определена в точка 5.3 по-горе, на страните по Спогодбата, които прилагат настоящото правило.

| 7.3. | Компетентният орган, който издава разширение на одобрението, присвоява сериен номер на всеки формуляр за съобщение, който се съставя за такова разширение. |
| --- | --- |

7.3.

Компетентният орган, който издава разширение на одобрението, присвоява сериен номер на всеки формуляр за съобщение, който се съставя за такова разширение.

8.   СЪОТВЕТСТВИЕ НА ПРОИЗВОДСТВОТО

Процедурата за съответствие на производството трябва да съответства на определените в Спогодбата, допълнение 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2), със следните изисквания:

| 8.1. | Гумите, одобрени съгласно настоящото правило, трябва да са произведени така, че да съответстват на одобрения тип, като отговарят на изискванията, изложени в точка 6 по-горе. |
| --- | --- |

8.1.

Гумите, одобрени съгласно настоящото правило, трябва да са произведени така, че да съответстват на одобрения тип, като отговарят на изискванията, изложени в точка 6 по-горе.

| 8.2. | Органът, издал одобрение на типа, може по всяко време да проверява прилаганите методи за контрол на съответствието, прилагани във всяко производствено съоръжение. Нормалната честота на тези проверки е веднъж на две години за всяко производствено съоръжение. |
| --- | --- |

8.2.

Органът, издал одобрение на типа, може по всяко време да проверява прилаганите методи за контрол на съответствието, прилагани във всяко производствено съоръжение. Нормалната честота на тези проверки е веднъж на две години за всяко производствено съоръжение.

9.   САНКЦИИ ПРИ НЕСЪОТВЕТСТВИЕ НА ПРОИЗВОДСТВОТО

| 9.1. | Одобрението, издадено по отношение на типа на пневматична гума съобразно настоящото правило, може да бъде отменено, ако не са спазени изискванията, определени в точка 8.1 по-горе, или ако гумите, взети от сериите, не успеят да преминат изпитванията, определени в същата точка. |
| --- | --- |

9.1.

Одобрението, издадено по отношение на типа на пневматична гума съобразно настоящото правило, може да бъде отменено, ако не са спазени изискванията, определени в точка 8.1 по-горе, или ако гумите, взети от сериите, не успеят да преминат изпитванията, определени в същата точка.

| 9.2. | Ако страна по Спогодбата, прилагаща настоящото правило, отмени издадено преди това от нея одобрение, тя незабавно уведомява за това останалите страни по Спогодбата, прилагащи настоящото правило, посредством формуляр за съобщение, съответстващ на образеца от приложение 1 към настоящото правило. |
| --- | --- |

9.2.

Ако страна по Спогодбата, прилагаща настоящото правило, отмени издадено преди това от нея одобрение, тя незабавно уведомява за това останалите страни по Спогодбата, прилагащи настоящото правило, посредством формуляр за съобщение, съответстващ на образеца от приложение 1 към настоящото правило.

10.   ОКОНЧАТЕЛНО ПРЕКРАТЯВАНЕ НА ПРОИЗВОДСТВО

Ако притежателят на одобрение напълно спре да произвежда типа на пневматична гума, одобрена в съответствие с настоящото правило, той трябва да информира за това органа, издал одобрението. Последният при получаване на съответното съобщение на свой ред уведомява за това другите страни по Спогодбата от 1958 г., прилагащи настоящото правило, посредством формуляр за съобщение, съответстващ на образеца от приложение 1 към настоящото правило.

11.   НАЗВАНИЯ И АДРЕСИ НА ТЕХНИЧЕСКИТЕ СЛУЖБИ, ОТГОВОРНИ ЗА ПРОВЕЖДАНЕ НА ИЗПИТВАНИЯТА ЗА ОДОБРЕНИЕ, И НА АДМИНИСТРАТИВНИТЕ ОТДЕЛИ

| 11.1. | Страните по Спогодбата, които прилагат настоящото правило, трябва да съобщят на секретариата на Организацията на обединените нации имената и адресите на техническите служби, отговарящи за изпитванията, както и тези на административните органи, които издават одобрения и до които трябва да се изпращат сертификати за одобрение, отказ, разширяване или отменяне. |
| --- | --- |

11.1.

Страните по Спогодбата, които прилагат настоящото правило, трябва да съобщят на секретариата на Организацията на обединените нации имената и адресите на техническите служби, отговарящи за изпитванията, както и тези на административните органи, които издават одобрения и до които трябва да се изпращат сертификати за одобрение, отказ, разширяване или отменяне.

| 11.2. | Страните по Спогодбата, които прилагат настоящото правило, могат да използват лабораториите на производителите на гуми и да посочват като акредитирани изпитвателни лаборатории онези от тях, които се намират на тяхната територия или на територията на друга страна по Спогодбата, при условие че е налице предварително приемане на процедурата от компетентния административен отдел на тази друга страна. |
| --- | --- |

11.2.

Страните по Спогодбата, които прилагат настоящото правило, могат да използват лабораториите на производителите на гуми и да посочват като акредитирани изпитвателни лаборатории онези от тях, които се намират на тяхната територия или на територията на друга страна по Спогодбата, при условие че е налице предварително приемане на процедурата от компетентния административен отдел на тази друга страна.

| 11.3. | Когато страна по Спогодбата прилага точка 11.2, тя може, ако желае, да бъде представлявана при изпитванията от едно или повече лица, избрани от нея. |
| --- | --- |

11.3.

Когато страна по Спогодбата прилага точка 11.2, тя може, ако желае, да бъде представлявана при изпитванията от едно или повече лица, избрани от нея.

---

(1)  Прилага се и за Правило No 54.

(2)  Вж. обяснителната фигура в допълнението.

(3)  Прилага се само за гуми, обозначени с буквен код „V“ вътре в означението на размерите, и при скорост, не по-висока от максималната скорост, посочена от производителя на гумата.

(4)  Прилага се също и за гуми, обозначени с буквен код „Z“ вътре в означението на размерите.

(5)  Допуска се линейна интерполация на максималното допустимо натоварване при междинни скорости.

(6)  От датата на влизане в сила на допълнение 8 към настоящото правило няма да се издават нови одобрения на такива гуми в съответствие с Правило No 75. Посочените размери на гуми понастоящем са включени в Правило No 54.

(7)  1 за Германия, 2 за Франция, 3 за Италия, 4 за Нидерландия, 5 за Швеция, 6 за Белгия, 7 за Унгария, 8 за Чешката република, 9 за Испания, 10 за Сърбия, 11 за Обединеното кралство, 12 за Австрия, 13 за Люксембург, 14 за Швейцария, 15 (свободен), 16 за Норвегия, 17 за Финландия, 18 за Дания, 19 за Румъния, 20 за Полша, 21 за Португалия, 22 за Руската федерация, 23 за Гърция, 24 за Ирландия, 25 за Хърватия, 26 за Словения, 27 за Словакия, 28 за Беларус, 29 за Естония, 30 (свободен), 31 за Босна и Херцеговина, 32 за Латвия, 33 (свободен), 34 за България, 35 (свободен), 36 за Литва, 37 за Турция, 38 (свободен), 39 за Азербайджан, 40 за Бившата югославска република Македония, 41 (свободен), 42 за Европейския съюз (одобряванията се издават от нейните държави-членки, които използват съответния им ИКЕ символ), 43 за Япония, 44 (свободен), 45 за Австралия, 46 за Украйна, 47 за Южна Африка, 48 за Нова Зеландия, 49 за Кипър, 50 за Малта, 51 за Република Корея, 52 за Малайзия, 53 за Тайланд, 54 и 55 (свободни), 56 за Черна гора, 57 (свободен) и 58 за Тунис. Следващи номера ще бъдат определени на други държави в хронологичния ред, в който те ратифицират или приемат Спогодбата за приемане на еднакви технически предписания за колесни превозни средства, оборудване и части, които могат да бъдат монтирани и/или използвани на колесни превозни средства и на условия за взаимно признаване на одобрения, издавани на основата на тези предписания, и определените по този начин номера ще бъдат съобщени от генералния секретар на Организацията на обединените нации на договарящите страни по Спогодбата.

---

Допълнение

РАЗЯСНИТЕЛНА СХЕМА

(вж. точка 2 от настоящото правило)

Image

---

ПРИЛОЖЕНИЕ 1

СЪОБЩЕНИЕ

(максимален формат: A4 (210 × 297 mm)

Image

---

ПРИЛОЖЕНИЕ 2

ОФОРМЛЕНИЕ НА МАРКИРОВКАТА ЗА ОДОБРЕНИЕ

Image

---

ПРИЛОЖЕНИЕ 3

ОФОРМЛЕНИЕ НА МАРКИРОВКИТЕ НА ГУМА

Пример на маркировката, която трябва да носят типовете гуми, пускани на пазара след влизането в сила на настоящото правило

Image

Тези маркировки са на пневматична гума със следните показатели:

| — | с номинална широчина на профила 100, |
| --- | --- |

—

с номинална широчина на профила 100,

| — | с относителна височина на профила 80, |
| --- | --- |

—

с относителна височина на профила 80,

| — | с опоясена структура, |
| --- | --- |

—

с опоясена структура,

| — | с номинален диаметър на джантата 457 mm, чийто код е 18, |
| --- | --- |

—

с номинален диаметър на джантата 457 mm, чийто код е 18,

| — | с товароносимост 206 kg, съответстваща на индекс на товароносимост 53 в приложение 4 към настоящото правило, |
| --- | --- |

—

с товароносимост 206 kg, съответстваща на индекс на товароносимост 53 в приложение 4 към настоящото правило,

| — | с категория за скоростта S (максимална скорост 180 km/h), |
| --- | --- |

—

с категория за скоростта S (максимална скорост 180 km/h),

| — | за монтиране без вътрешна гума („безкамерна“), |
| --- | --- |

—

за монтиране без вътрешна гума („безкамерна“),

| — | гума за сняг, произведена през двадесет и петата седмица на 2003 г. |
| --- | --- |

—

гума за сняг, произведена през двадесет и петата седмица на 2003 г.

Местоположението и оформлението на маркировката, съставляваща означението на гумата, трябва да са следните:

| а) | означението на размера, включващо номинална широчина на профила, относителната височина на профила, означението за тип на структурата (където е приложимо) и номиналният диаметър на джантата, се групира, както е показано в примера по-горе: 100/80Bl8; |
| --- | --- |

а)

означението на размера, включващо номинална широчина на профила, относителната височина на профила, означението за тип на структурата (където е приложимо) и номиналният диаметър на джантата, се групира, както е показано в примера по-горе: 100/80Bl8;

| б) | индексът за товароносимостта и индексът за категорията за скоростта трябва да бъдат разположени заедно в близост до означението на размера. Те могат да следват това означение или да бъдат разположени над или под него; |
| --- | --- |

б)

индексът за товароносимостта и индексът за категорията за скоростта трябва да бъдат разположени заедно в близост до означението на размера. Те могат да следват това означение или да бъдат разположени над или под него;

| в) | маркировките „TUBELESS“, „REINFORCED“ или „REINF“ и „M + S“, „MST“ и/или „MOPED“ (или „CYCLOMOTEUR“/„CICLOMOTORE“) могат да бъдат разположени на известно разстояние от означението за размер на гумата; |
| --- | --- |

в)

маркировките „TUBELESS“, „REINFORCED“ или „REINF“ и „M + S“, „MST“ и/или „MOPED“ (или „CYCLOMOTEUR“/„CICLOMOTORE“) могат да бъдат разположени на известно разстояние от означението за размер на гумата;

| г) | на пневматичните гуми, предназначени а скорости над 240 km/h, пред означението за структурата на пневматичната гума трябва да се нанесе в зависимост от случая буквата „V“ или „Z“ (напр. 140/60ZR18). По целесъобразност в скоби трябва да бъдат указани еталонният индекс за товароносимостта и означението за категорията за скорост (вж. точка 3.1.14). |
| --- | --- |

г)

на пневматичните гуми, предназначени а скорости над 240 km/h, пред означението за структурата на пневматичната гума трябва да се нанесе в зависимост от случая буквата „V“ или „Z“ (напр. 140/60ZR18). По целесъобразност в скоби трябва да бъдат указани еталонният индекс за товароносимостта и означението за категорията за скорост (вж. точка 3.1.14).

---

ПРИЛОЖЕНИЕ 4

ОТНОШЕНИЕ ИНДЕКС НА ТОВАРОНОСИМОСТ/МАКСИМАЛНА МАСА

| А | = | индекс на товароносимост |
| --- | --- | --- |
| В | = | максимална маса (kg) |

А

=

индекс на товароносимост

В

=

максимална маса (kg)

| A | B |
| --- | --- |
| 16 | 71 |
| 17 | 73 |
| 18 | 75 |
| 19 | 77,5 |
| 20 | 80 |
| 21 | 82,5 |
| 22 | 85 |
| 23 | 87,5 |
| 24 | 90 |
| 25 | 92,5 |
| 26 | 95 |
| 27 | 97 |
| 28 | 100 |
| 29 | 103 |
| 30 | 106 |
| 31 | 109 |
| 32 | 112 |
| 33 | 115 |
| 34 | 118 |
| 35 | 121 |
| 36 | 125 |
| 37 | 128 |
| 38 | 132 |
| 39 | 136 |
| 40 | 140 |
| 41 | 145 |
| 42 | 150 |
| 43 | 155 |
| 44 | 160 |
| 45 | 165 |
| 46 | 170 |
| 47 | 175 |
| 48 | 180 |
| 49 | 185 |
| 50 | 190 |
| 51 | 195 |
| 52 | 200 |
| 53 | 206 |
| 54 | 212 |
| 55 | 218 |
| 56 | 224 |
| 57 | 230 |
| 58 | 236 |
| 59 | 243 |
| 60 | 250 |
| 61 | 257 |
| 62 | 265 |
| 63 | 272 |
| 64 | 280 |
| 65 | 290 |
| 66 | 300 |
| 67 | 307 |
| 68 | 315 |
| 69 | 325 |
| 70 | 335 |
| 71 | 345 |
| 72 | 355 |
| 73 | 365 |
| 74 | 375 |
| 75 | 387 |
| 76 | 400 |
| 77 | 412 |
| 78 | 425 |
| 79 | 437 |
| 80 | 450 |
| 81 | 462 |
| 82 | 475 |
| 83 | 487 |
| 84 | 500 |
| 85 | 515 |
| 86 | 530 |
| 87 | 545 |
| 88 | 560 |
| 89 | 580 |
| 90 | 600 |

A

B

16

71

17

73

18

75

19

77,5

20

80

21

82,5

22

85

23

87,5

24

90

25

92,5

26

95

27

97

28

100

29

103

30

106

31

109

32

112

33

115

34

118

35

121

36

125

37

128

38

132

39

136

40

140

41

145

42

150

43

155

44

160

45

165

46

170

47

175

48

180

49

185

50

190

51

195

52

200

53

206

54

212

55

218

56

224

57

230

58

236

59

243

60

250

61

257

62

265

63

272

64

280

65

290

66

300

67

307

68

315

69

325

70

335

71

345

72

355

73

365

74

375

75

387

76

400

77

412

78

425

79

437

80

450

81

462

82

475

83

487

84

500

85

515

86

530

87

545

88

560

89

580

90

600

---

ПРИЛОЖЕНИЕ 5

ОЗНАЧЕНИЕ НА РАЗМЕРА НА ГУМАТА И РАЗМЕРИ

Таблица 1

Гуми за мотоциклети

Размери на диаметъра на джантата до код 12

| Размер на гумата | Широчина на измервателна джанта
  (код) | Общ диаметър
  (mm) | Широчина на профила
  (mm) | Максимална обща широчина
  (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | D.min | D | D.max | | |
| 2.50—8 | | 328 | 338 | 352 | | |
| 2.50—9 | | 354 | 364 | 378 | | |
| 2.50—10 | 1.50 | 379 | 389 | 403 | 65 | 70 |
| 2.50—12 | | 430 | 440 | 451 | | |
| 2.75—8 | | 338 | 348 | 363 | | |
| 2.75—9 | 1.75 | 364 | 374 | 383 | 71 | 77 |
| 2.75—10 | | 389 | 399 | 408 | | |
| 2.75—12 | | 440 | 450 | 462 | | |
| 3.00—4 | | 241 | 251 | 264 | | |
| 3.00—5 | | 266 | 276 | 291 | | |
| 3.00—6 | | 291 | 301 | 314 | | |
| 3.00—7 | | 317 | 327 | 342 | | |
| 3.00—8 | 2.10 | 352 | 362 | 378 | 80 | 86 |
| 3.00—9 | | 378 | 388 | 401 | | |
| 3.00—10 | | 403 | 413 | 422 | | |
| 3.00—12 | | 454 | 464 | 473 | | |
| 3.25—8 | | 362 | 372 | 386 | | |
| 3.25—9 | | 388 | 398 | 412 | | |
| 3.25—10 | 2.50 | 414 | 424 | 441 | 88 | 95 |
| 3.25—12 | | 465 | 475 | 492 | | |
| 3.50—4 | | 264 | 274 | 291 | | |
| 3.50—5 | | 289 | 299 | 316 | | |
| 3.50—6 | | 314 | 324 | 341 | | |
| 3.50—7 | 2.50 | 340 | 350 | 367 | 92 | 99 |
| 3.50—8 | | 376 | 386 | 397 | | |
| 3.50—9 | | 402 | 412 | 430 | | |
| 3.50—10 | | 427 | 437 | 448 | | |
| 3.50—12 | | 478 | 488 | 506 | | |
| 4.00—5 | | 314 | 326 | 346 | | |
| 4.00—6 | | 339 | 351 | 368 | | |
| 4.00—7 | 2.50 | 365 | 377 | 394 | 105 | 113 |
| 4.00—8 | | 401 | 415 | 427 | | |
| 4.00—10 | | 452 | 466 | 478 | | |
| 4,00—12 | | 505 | 517 | 538 | | |
| 4.50—6 | | 364 | 376 | 398 | | |
| 4.50—7 | | 390 | 402 | 424 | | |
| 4.50—8 | | 430 | 442 | 464 | | |
| 4.50—9 | 3.00 | 456 | 468 | 490 | 120 | 130 |
| 4.50—10 | | 481 | 493 | 515 | | |
| 4.50—12 | | 532 | 544 | 568 | | |
| 5.00—8 | | 453 | 465 | 481 | | |
| 5.00—10 | 3.50 | 504 | 516 | 532 | 134 | 145 |
| 5.00—12 | | 555 | 567 | 583 | | |
| 6.00—6 | 4.00 | 424 | 436 | 464 | | |
| 6.00—7 | | 450 | 462 | 490 | 154 | 166 |
| 6.00—8 | | 494 | 506 | 534 | | |
| 6,00—9 | | 520 | 532 | 562 | | |

Размер на гумата

Широчина на измервателна джанта

(код)

Общ диаметър

(mm)

Широчина на профила

(mm)

Максимална обща широчина

(mm)

D.min

D

D.max

2.50—8

328

338

352

2.50—9

354

364

378

2.50—10

1.50

379

389

403

65

70

2.50—12

430

440

451

2.75—8

338

348

363

2.75—9

1.75

364

374

383

71

77

2.75—10

389

399

408

2.75—12

440

450

462

3.00—4

241

251

264

3.00—5

266

276

291

3.00—6

291

301

314

3.00—7

317

327

342

3.00—8

2.10

352

362

378

80

86

3.00—9

378

388

401

3.00—10

403

413

422

3.00—12

454

464

473

3.25—8

362

372

386

3.25—9

388

398

412

3.25—10

2.50

414

424

441

88

95

3.25—12

465

475

492

3.50—4

264

274

291

3.50—5

289

299

316

3.50—6

314

324

341

3.50—7

2.50

340

350

367

92

99

3.50—8

376

386

397

3.50—9

402

412

430

3.50—10

427

437

448

3.50—12

478

488

506

4.00—5

314

326

346

4.00—6

339

351

368

4.00—7

2.50

365

377

394

105

113

4.00—8

401

415

427

4.00—10

452

466

478

4,00—12

505

517

538

4.50—6

364

376

398

4.50—7

390

402

424

4.50—8

430

442

464

4.50—9

3.00

456

468

490

120

130

4.50—10

481

493

515

4.50—12

532

544

568

5.00—8

453

465

481

5.00—10

3.50

504

516

532

134

145

5.00—12

555

567

583

6.00—6

4.00

424

436

464

6.00—7

450

462

490

154

166

6.00—8

494

506

534

6,00—9

520

532

562

Таблица 1a

Гуми за мотопеди

Размери за диаметъра на джантата до код 12

| Размер на гумата | Широчина на джантата за измерване
  (код) | Общ диаметър
  (mm) | Широчина на профила
  (mm) | Максимална обща широчина
  (мм) (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | D.min | D | D.max (1) | | |
| 2—12 | 1.35 | 413 | 417 | 426 | 55 | 59 |
| 2-1/2—12 | 1.50 | 425 | 431 | 441 | 62 | 67 |
| 2-1/2—8 | 1.75 | 339 | 345 | 356 | 70 | 76 |
| 2-1/2—9 | 1.75 | 365 | 371 | 382 | 70 | 76 |
| 2-3/4—9 | 1.75 | 375 | 381 | 393 | 73 | 79 |
| 3—10 | 2.10 | 412 | 418 | 431 | 84 | 91 |
| 3—12 | 2.10 | 463 | 469 | 482 | 84 | 91 |

Размер на гумата

Широчина на джантата за измерване

(код)

Общ диаметър

(mm)

Широчина на профила

(mm)

Максимална обща широчина

(мм) (1)

D.min

D

D.max (1)

2—12

1.35

413

417

426

55

59

2-1/2—12

1.50

425

431

441

62

67

2-1/2—8

1.75

339

345

356

70

76

2-1/2—9

1.75

365

371

382

70

76

2-3/4—9

1.75

375

381

393

73

79

3—10

2.10

412

418

431

84

91

3—12

2.10

463

469

482

84

91

Таблица 2

Гуми за мотоциклети

Нормален размер на профила

| Размер на гумата | Широчина на измервателната джанта
  (код) | Общ диаметър
  (mm) | Широчина на профила
  (mm) | Максимална обща широчина
  (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | D.min | D | D.max (2) | D.max (3) | | (2) | (3) |
| 1 3/4—19 | 1.20 | 582 | 589 | 597 | 605 | 50 | 54 | 58 |
| 2—14 | | 461 | 468 | 477 | 484 | | | |
| 2—15 | | 486 | 493 | 501 | 509 | | | |
| 2—16 | | 511 | 518 | 526 | 534 | | | |
| 2—17 | | 537 | 544 | 552 | 560 | | | |
| 2—18 | 1.35 | 562 | 569 | 577 | 585 | 55 | 58 | 63 |
| 2—19 | | 588 | 595 | 603 | 611 | | | |
| 2—20 | | 613 | 620 | 628 | 636 | | | |
| 2—21 | | 638 | 645 | 653 | 661 | | | |
| 2—22 | | 663 | 670 | 680 | 686 | | | |
| 2 1/4—14 | | 474 | 482 | 492 | 500 | | | |
| 2 1/4—15 | | 499 | 507 | 517 | 525 | | | |
| 2 1/4—16 | | 524 | 532 | 540 | 550 | | | |
| 2 1/4—17 | | 550 | 558 | 566 | 576 | | | |
| 2 1/4—18 | 1.50 | 575 | 583 | 591 | 601 | 62 | 66 | 71 |
| 2 1/4—19 | | 601 | 609 | 617 | 627 | | | |
| 2 1/4—20 | | 626 | 634 | 642 | 652 | | | |
| 2 1/4—21 | | 651 | 659 | 667 | 677 | | | |
| 2 1/4—22 | | 677 | 685 | 695 | 703 | | | |
| 2 1/2—14 | | 489 | 498 | 508 | 520 | | | |
| 2 1/2—15 | | 514 | 523 | 533 | 545 | | | |
| 2 1/2—16 | | 539 | 548 | 558 | 570 | | | |
| 2 1/2—17 | | 565 | 574 | 584 | 596 | | | |
| 2 1/2—18 | 1.60 | 590 | 599 | 609 | 621 | 68 | 72 | 78 |
| 2 1/2—19 | | 616 | 625 | 635 | 647 | | | |
| 2 1/2—20 | | 641 | 650 | 660 | 672 | | | |
| 2 1/2—21 | | 666 | 675 | 685 | 697 | | | |
| 2 1/2—22 | | 692 | 701 | 711 | 723 | | | |
| 2 3/4—14 | | 499 | 508 | 518 | 530 | | | |
| 2 3/4—15 | | 524 | 533 | 545 | 555 | | | |
| 2 3/4—16 | | 549 | 558 | 568 | 580 | | | |
| 2 3/4—17 | | 575 | 584 | 594 | 606 | | | |
| 2 3/4—18 | 1.85 | 600 | 609 | 621 | 631 | 75 | 80 | 86 |
| 2 3/4—19 | | 626 | 635 | 645 | 657 | | | |
| 2 3/4—20 | | 651 | 660 | 670 | 682 | | | |
| 2 3/4—21 | | 676 | 685 | 695 | 707 | | | |
| 2 3/4—22 | | 702 | 711 | 721 | 733 | | | |
| 3—16 | | 560 | 570 | 582 | 594 | | | |
| 3—17 | | 586 | 596 | 608 | 620 | | | |
| 3—18 | 1.85 | 611 | 621 | 633 | 645 | 81 | 86 | 93 |
| 3—19 | | 637 | 647 | 659 | 671 | | | |
| 3 1/4—16 | | 575 | 586 | 598 | 614 | | | |
| 3 1/4—17 | | 601 | 612 | 624 | 640 | | | |
| 3 1/4—18 | 2.15 | 626 | 637 | 651 | 665 | 89 | 94 | 102 |
| 3 1/4—19 | | 652 | 663 | 675 | 691 | | | |

Размер на гумата

Широчина на измервателната джанта

(код)

Общ диаметър

(mm)

Широчина на профила

(mm)

Максимална обща широчина

(mm)

D.min

D

D.max (2)

D.max (3)

(2)

(3)

1 3/4—19

1.20

582

589

597

605

50

54

58

2—14

461

468

477

484

2—15

486

493

501

509

2—16

511

518

526

534

2—17

537

544

552

560

2—18

1.35

562

569

577

585

55

58

63

2—19

588

595

603

611

2—20

613

620

628

636

2—21

638

645

653

661

2—22

663

670

680

686

2 1/4—14

474

482

492

500

2 1/4—15

499

507

517

525

2 1/4—16

524

532

540

550

2 1/4—17

550

558

566

576

2 1/4—18

1.50

575

583

591

601

62

66

71

2 1/4—19

601

609

617

627

2 1/4—20

626

634

642

652

2 1/4—21

651

659

667

677

2 1/4—22

677

685

695

703

2 1/2—14

489

498

508

520

2 1/2—15

514

523

533

545

2 1/2—16

539

548

558

570

2 1/2—17

565

574

584

596

2 1/2—18

1.60

590

599

609

621

68

72

78

2 1/2—19

616

625

635

647

2 1/2—20

641

650

660

672

2 1/2—21

666

675

685

697

2 1/2—22

692

701

711

723

2 3/4—14

499

508

518

530

2 3/4—15

524

533

545

555

2 3/4—16

549

558

568

580

2 3/4—17

575

584

594

606

2 3/4—18

1.85

600

609

621

631

75

80

86

2 3/4—19

626

635

645

657

2 3/4—20

651

660

670

682

2 3/4—21

676

685

695

707

2 3/4—22

702

711

721

733

3—16

560

570

582

594

3—17

586

596

608

620

3—18

1.85

611

621

633

645

81

86

93

3—19

637

647

659

671

3 1/4—16

575

586

598

614

3 1/4—17

601

612

624

640

3 1/4—18

2.15

626

637

651

665

89

94

102

3 1/4—19

652

663

675

691

Таблица 3

Гуми за мотоциклети

Нормален размер на профила

| Размер на гумата | Код за широчината на измервателна джанта | Общ диаметър
  (mm) | Широчина на профила
  (mm) | Максимална обща широчина
  (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | D.min | D | D.max (4) | D.max (5) | | (6) | (7) | (8) |
| 2.00—14 | | 460 | 466 | 478 | | | | | |
| 2.00—15 | | 485 | 491 | 503 | | | | | |
| 2.00—16 | | 510 | 516 | 528 | | | | | |
| 2.00—17 | 1.20 | 536 | 542 | 554 | | 52 | 57 | 60 | 65 |
| 2.00—18 | | 561 | 567 | 579 | | | | | |
| 2.00—19 | | 587 | 593 | 605 | | | | | |
| 2.25—14 | | 474 | 480 | 492 | 496 | | | | |
| 2.25—15 | | 499 | 505 | 517 | 521 | | | | |
| 2.25—16 | | 524 | 530 | 542 | 546 | | | | |
| 2.25—17 | 1.60 | 550 | 556 | 568 | 572 | 61 | 67 | 70 | 75 |
| 2.25—18 | | 575 | 581 | 593 | 597 | | | | |
| 2.25—19 | | 601 | 607 | 619 | 623 | | | | |
| 2.50—14 | | 486 | 492 | 506 | 508 | | | | |
| 2.50—15 | | 511 | 517 | 531 | 533 | | | | |
| 2.50—16 | | 536 | 542 | 556 | 558 | | | | |
| 2.50—17 | 1.60 | 562 | 568 | 582 | 584 | 65 | 72 | 75 | 79 |
| 2.50—18 | | 587 | 593 | 607 | 609 | | | | |
| 2.50—19 | | 613 | 619 | 633 | 635 | | | | |
| 2.50—21 | | 663 | 669 | 683 | 685 | | | | |
| 2.75—14 | | 505 | 512 | 524 | 530 | | | | |
| 2.75—15 | | 530 | 537 | 549 | 555 | | | | |
| 2.75—16 | | 555 | 562 | 574 | 580 | | | | |
| 2.75—17 | 1.85 | 581 | 588 | 600 | 606 | 75 | 83 | 86 | 91 |
| 2.75—18 | | 606 | 613 | 625 | 631 | | | | |
| 2.75—19 | | 632 | 639 | 651 | 657 | | | | |
| 2.75—21 | | 682 | 689 | 701 | 707 | | | | |
| 3.00—14 | | 519 | 526 | 540 | 546 | | | | |
| 3.00—15 | | 546 | 551 | 565 | 571 | | | | |
| 3.00—16 | | 569 | 576 | 590 | 596 | | | | |
| 3.00—17 | 1.85 | 595 | 602 | 616 | 622 | 80 | 88 | 92 | 97 |
| 3.00—18 | | 618 | 627 | 641 | 647 | | | | |
| 3.00—19 | | 644 | 653 | 667 | 673 | | | | |
| 3.00—21 | | 694 | 703 | 717 | 723 | | | | |
| 3.00—23 | | 747 | 754 | 768 | 774 | | | | |
| 3.25—14 | | 531 | 538 | 552 | 560 | | | | |
| 3.25—15 | | 556 | 563 | 577 | 585 | | | | |
| 3.25—16 | | 581 | 588 | 602 | 610 | | | | |
| 3.25—17 | 2.15 | 607 | 614 | 628 | 636 | 89 | 98 | 102 | 108 |
| 3.25—18 | | 630 | 639 | 653 | 661 | | | | |
| 3.25—19 | | 656 | 665 | 679 | 687 | | | | |
| 3.25—21 | | 708 | 715 | 729 | 737 | | | | |
| 3.50—14 | | 539 | 548 | 564 | 572 | | | | |
| 3.50—15 | | 564 | 573 | 589 | 597 | | | | |
| 3.50—16 | | 591 | 598 | 614 | 622 | | | | |
| 3.50—17 | 2.15 | 617 | 624 | 640 | 648 | 93 | 102 | 107 | 113 |
| 3.50—18 | | 640 | 649 | 665 | 673 | | | | |
| 3.50—19 | | 666 | 675 | 691 | 699 | | | | |
| 3.50—21 | | 716 | 725 | 741 | 749 | | | | |
| 3.75—16 | | 601 | 610 | 626 | 634 | | | | |
| 3.75—17 | | 627 | 636 | 652 | 660 | | | | |
| 3.75—18 | 2.15 | 652 | 661 | 677 | 685 | 99 | 109 | 114 | 121 |
| 3.75—19 | | 678 | 687 | 703 | 711 | | | | |
| 4.00—16 | | 611 | 620 | 638 | 646 | | | | |
| 4.00—17 | | 637 | 646 | 664 | 672 | | | | |
| 4.00—18 | 2.50 | 662 | 671 | 689 | 697 | 108 | 119 | 124 | 130 |
| 4.00—19 | | 688 | 697 | 715 | 723 | | | | |
| 4.25—16 | | 623 | 632 | 650 | 660 | | | | |
| 4.25—17 | | 649 | 658 | 676 | 686 | | | | |
| 4.25—18 | 2.50 | 674 | 683 | 701 | 711 | 112 | 123 | 129 | 137 |
| 4.25—19 | | 700 | 709 | 727 | 737 | | | | |
| 4.50—16 | | 631 | 640 | 658 | 668 | | | | |
| 4.50—17 | | 657 | 666 | 684 | 694 | | | | |
| 4.50—18 | 2.75 | 684 | 691 | 709 | 719 | 123 | 135 | 141 | 142 |
| 4.50—19 | | 707 | 717 | 734 | 745 | | | | |
| 5.00—16 | | 657 | 666 | 686 | 698 | | | | |
| 5.00—17 | | 683 | 692 | 710 | 724 | | | | |
| 5.00—18 | 3.00 | 708 | 717 | 735 | 749 | 129 | 142 | 148 | 157 |
| 5.00—19 | | 734 | 743 | 761 | 775 | | | | |

Размер на гумата

Код за широчината на измервателна джанта

Общ диаметър

(mm)

Широчина на профила

(mm)

Максимална обща широчина

(mm)

D.min

D

D.max (4)

D.max (5)

(6)

(7)

(8)

2.00—14

460

466

478

2.00—15

485

491

503

2.00—16

510

516

528

2.00—17

1.20

536

542

554

52

57

60

65

2.00—18

561

567

579

2.00—19

587

593

605

2.25—14

474

480

492

496

2.25—15

499

505

517

521

2.25—16

524

530

542

546

2.25—17

1.60

550

556

568

572

61

67

70

75

2.25—18

575

581

593

597

2.25—19

601

607

619

623

2.50—14

486

492

506

508

2.50—15

511

517

531

533

2.50—16

536

542

556

558

2.50—17

1.60

562

568

582

584

65

72

75

79

2.50—18

587

593

607

609

2.50—19

613

619

633

635

2.50—21

663

669

683

685

2.75—14

505

512

524

530

2.75—15

530

537

549

555

2.75—16

555

562

574

580

2.75—17

1.85

581

588

600

606

75

83

86

91

2.75—18

606

613

625

631

2.75—19

632

639

651

657

2.75—21

682

689

701

707

3.00—14

519

526

540

546

3.00—15

546

551

565

571

3.00—16

569

576

590

596

3.00—17

1.85

595

602

616

622

80

88

92

97

3.00—18

618

627

641

647

3.00—19

644

653

667

673

3.00—21

694

703

717

723

3.00—23

747

754

768

774

3.25—14

531

538

552

560

3.25—15

556

563

577

585

3.25—16

581

588

602

610

3.25—17

2.15

607

614

628

636

89

98

102

108

3.25—18

630

639

653

661

3.25—19

656

665

679

687

3.25—21

708

715

729

737

3.50—14

539

548

564

572

3.50—15

564

573

589

597

3.50—16

591

598

614

622

3.50—17

2.15

617

624

640

648

93

102

107

113

3.50—18

640

649

665

673

3.50—19

666

675

691

699

3.50—21

716

725

741

749

3.75—16

601

610

626

634

3.75—17

627

636

652

660

3.75—18

2.15

652

661

677

685

99

109

114

121

3.75—19

678

687

703

711

4.00—16

611

620

638

646

4.00—17

637

646

664

672

4.00—18

2.50

662

671

689

697

108

119

124

130

4.00—19

688

697

715

723

4.25—16

623

632

650

660

4.25—17

649

658

676

686

4.25—18

2.50

674

683

701

711

112

123

129

137

4.25—19

700

709

727

737

4.50—16

631

640

658

668

4.50—17

657

666

684

694

4.50—18

2.75

684

691

709

719

123

135

141

142

4.50—19

707

717

734

745

5.00—16

657

666

686

698

5.00—17

683

692

710

724

5.00—18

3.00

708

717

735

749

129

142

148

157

5.00—19

734

743

761

775

Таблица 4

Гуми за мотоциклети

Размери на гуми с нисък профил

| Размер на гумата | Код за широчината на измервателната джанта | Общ диаметър
  (mm) | Широчина на профила
  (mm) | Максимална обща широчина
  (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | D.min | D | D.max (9) | D.max (10) | | (11) | (12) | (13) |
| 3.60—18 | | 605 | 615 | 628 | 633 | | | | |
| | 2.15 | | | | | 93 | 102 | 108 | 113 |
| 3.60—19 | | 631 | 641 | 653 | 658 | | | | |
| 4.10—18 | | 629 | 641 | 654 | 663 | | | | |
| | 2.50 | | | | | 108 | 119 | 124 | 130 |
| 4.10—19 | | 655 | 667 | 679 | 688 | | | | |
| 5.10—16 | | 615 | 625 | 643 | 651 | | | | |
| 5.10—17 | 3.00 | 641 | 651 | 670 | 677 | 129 | 142 | 150 | 157 |
| 5.10—18 | | 666 | 676 | 694 | 702 | | | | |
| 4.25/85—18 | 2.50 | 649 | 659 | 673 | 683 | 112 | 123 | 129 | 137 |
| 4.60—16 | | 594 | 604 | 619 | 628 | | | | |
| 4.60—17 | 2.75 | 619 | 630 | 642 | 654 | 117 | 129 | 136 | 142 |
| 4.60—18 | | 644 | 654 | 670 | 678 | | | | |
| 6.10—16 | 4.00 | 646 | 658 | 678 | 688 | 168 | 185 | 195 | 203 |

Размер на гумата

Код за широчината на измервателната джанта

Общ диаметър

(mm)

Широчина на профила

(mm)

Максимална обща широчина

(mm)

D.min

D

D.max (9)

D.max (10)

(11)

(12)

(13)

3.60—18

605

615

628

633

2.15

93

102

108

113

3.60—19

631

641

653

658

4.10—18

629

641

654

663

2.50

108

119

124

130

4.10—19

655

667

679

688

5.10—16

615

625

643

651

5.10—17

3.00

641

651

670

677

129

142

150

157

5.10—18

666

676

694

702

4.25/85—18

2.50

649

659

673

683

112

123

129

137

4.60—16

594

604

619

628

4.60—17

2.75

619

630

642

654

117

129

136

142

4.60—18

644

654

670

678

6.10—16

4.00

646

658

678

688

168

185

195

203

Таблица 5

Гуми за модификациите на мотоциклети
   (14)

| Размер на гумата | Код за широчината на измервателната джанта | Общ диаметър
  (mm) | Широчина на профила
  (mm) | Максимална обща широчина
  (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | D.min | D | D.max | | |
| 3.00—8C | | 359 | 369 | 379 | | |
| 3.00—10C | 2.10 | 410 | 420 | 430 | 80 | 86 |
| 3.00—12C | | 459 | 471 | 479 | | |
| 3.50—8C | | 376 | 386 | 401 | | |
| 3.50—10C | 2.50 | 427 | 437 | 452 | 92 | 99 |
| 3.50—12C | | 478 | 488 | 503 | | |
| 4.00—8C | | 405 | 415 | 427 | | |
| 4.00—10C | 3.00 | 456 | 466 | 478 | 108 | 117 |
| 4.00—12C | | 507 | 517 | 529 | | |
| 4.50—8C | | 429 | 439 | 453 | | |
| 4.50—10C | 3.50 | 480 | 490 | 504 | 125 | 135 |
| 4.50—12C | | 531 | 541 | 555 | | |
| 5.00—8C | | 455 | 465 | 481 | | |
| 5.00—10C | 3.50 | 506 | 516 | 532 | 134 | 145 |
| 5.00—12C | | 555 | 567 | 581 | | |

Размер на гумата

Код за широчината на измервателната джанта

Общ диаметър

(mm)

Широчина на профила

(mm)

Максимална обща широчина

(mm)

D.min

D

D.max

3.00—8C

359

369

379

3.00—10C

2.10

410

420

430

80

86

3.00—12C

459

471

479

3.50—8C

376

386

401

3.50—10C

2.50

427

437

452

92

99

3.50—12C

478

488

503

4.00—8C

405

415

427

4.00—10C

3.00

456

466

478

108

117

4.00—12C

507

517

529

4.50—8C

429

439

453

4.50—10C

3.50

480

490

504

125

135

4.50—12C

531

541

555

5.00—8C

455

465

481

5.00—10C

3.50

506

516

532

134

145

5.00—12C

555

567

581

Таблица 6

Гуми за мотоциклети

Размери на гуми с ниско налягане

| Размер на гумата | Код за широчината на измервателната джанта | Общ диаметър
  (mm) | Широчина на профила
  (mm) | Максимална обща широчина
  (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | D.min | D | D.max | | |
| 5.4—10 | | 474 | 481 | 487 | | |
| 5.4—12 | | 525 | 532 | 547 | | |
| 5.4—14 | 4.00 | 575 | 582 | 598 | 135 | 143 |
| 5.4—16 | | 626 | 633 | 649 | | |
| 6.7—10 | | 532 | 541 | 561 | | |
| 6.7—12 | 5.00 | 583 | 592 | 612 | 170 | 180 |
| 6.7—14 | | 633 | 642 | 662 | | |

Размер на гумата

Код за широчината на измервателната джанта

Общ диаметър

(mm)

Широчина на профила

(mm)

Максимална обща широчина

(mm)

D.min

D

D.max

5.4—10

474

481

487

5.4—12

525

532

547

5.4—14

4.00

575

582

598

135

143

5.4—16

626

633

649

6.7—10

532

541

561

6.7—12

5.00

583

592

612

170

180

6.7—14

633

642

662

Таблица 7

Гуми за мотоциклети

Означения и размери на американските пневматични гуми

| Размер на гумата | Код за широчината на измервателната джанта | Общ диаметър
  (mm) | Широчина на профила
  (mm) | Максимална обща широчина
  (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | D.min | D | D.max | | |
| MH90 - 21 | 1.85 | 682 | 686 | 700 | 80 | 89 |
| MJ90 - 18 | 2.15 | 620 | 625 | 640 | | |
| | | | | | 89 | 99 |
| MJ90 - 19 | 2.15 | 645 | 650 | 665 | | |
| ML90 - 18 | 2.15 | 629 | 634 | 650 | | |
| | | | | | 93 | 103 |
| ML90 - 19 | 2.15 | 654 | 659 | 675 | | |
| MM90 - 19 | 2.15 | 663 | 669 | 685 | 95 | 106 |
| MN90 - 18 | 2.15 | 656 | 662 | 681 | 104 | 116 |
| MP90 - 18 | 2.15 | 667 | 673 | 692 | 108 | 120 |
| MR90 - 18 | 2.15 | 680 | 687 | 708 | 114 | 127 |
| MS90 - 17 | 2.50 | 660 | 667 | 688 | 121 | 134 |
| MT90 - 16 | 3.00 | 642 | 650 | 672 | | |
| | | | | | 130 | 144 |
| MT90 - 17 | 3.00 | 668 | 675 | 697 | | |
| MU90 - 15M/C | 3.50 | 634 | 642 | 665 | | |
| | | | | | 142 | 158 |
| MU90 - 16 | 3.50 | 659 | 667 | 690 | | |
| MV90 - 15M/C | 3.50 | 643 | 651 | 675 | 150 | 172 |
| MP85 - 18 | 2.15 | 654 | 660 | 679 | 108 | 120 |
| MR85 - 16 | 2.15 | 617 | 623 | 643 | 114 | 127 |
| MS85 - 18 | 2.50 | 675 | 682 | 702 | 121 | 134 |
| MT85 - 18 | 3.00 | 681 | 688 | 709 | 130 | 144 |
| MU85 16M/C | 3.50 | 650 | 658 | 681 | 142 | 158 |
| MV85 - 15M/C | 3.50 | 627 | 635 | 658 | 150 | 172 |

Размер на гумата

Код за широчината на измервателната джанта

Общ диаметър

(mm)

Широчина на профила

(mm)

Максимална обща широчина

(mm)

D.min

D

D.max

MH90 - 21

1.85

682

686

700

80

89

MJ90 - 18

2.15

620

625

640

89

99

MJ90 - 19

2.15

645

650

665

ML90 - 18

2.15

629

634

650

93

103

ML90 - 19

2.15

654

659

675

MM90 - 19

2.15

663

669

685

95

106

MN90 - 18

2.15

656

662

681

104

116

MP90 - 18

2.15

667

673

692

108

120

MR90 - 18

2.15

680

687

708

114

127

MS90 - 17

2.50

660

667

688

121

134

MT90 - 16

3.00

642

650

672

130

144

MT90 - 17

3.00

668

675

697

MU90 - 15M/C

3.50

634

642

665

142

158

MU90 - 16

3.50

659

667

690

MV90 - 15M/C

3.50

643

651

675

150

172

MP85 - 18

2.15

654

660

679

108

120

MR85 - 16

2.15

617

623

643

114

127

MS85 - 18

2.50

675

682

702

121

134

MT85 - 18

3.00

681

688

709

130

144

MU85 16M/C

3.50

650

658

681

142

158

MV85 - 15M/C

3.50

627

635

658

150

172

---

(1)  За нормална употреба (по път).

(2)  За нормална употреба по път.

(3)  Гуми за специална употреба и зимни гуми.

(4)  За нормална употреба по пътя.

(5)  Гуми за специална употреба и зимни гуми.

(6)  Гуми за нормална употреба по пътя с код за категорията за скоростта до „P“ включително.

(7)  Гуми за нормална употреба по пътя с категория за скоростта над „Р“ и зимни гуми.

(8)  Гуми за специална употреба.

(9)  За нормална употреба по пътя.

(10)  Гуми за специална употреба и зимни гуми.

(11)  Гуми за нормална употреба по пътя с код за категорията за скоростта до „P“ включително.

(12)  Гуми за нормална употреба по пътя с код за категория за скоростта над „Р“ и зимни гуми.

(13)  Гуми за специална употреба.

(14)  От датата на влизане в сила на допълнение 8 към настоящото правило няма да се издават нови одобрения на такива гуми в съответствие с Правило No 75. Посочените размери за гуми понастоящем са включени в Правило No 54, приложение 5, част I, таблица А.

---

ПРИЛОЖЕНИЕ 6

МЕТОД ЗА ИЗМЕРВАНЕ НА ПНЕВМАТИЧНИТЕ ГУМИ

| 1. | Пневматичната гума се монтира върху измервателната джанта, посочена от производителя съгласно точка 4.1.12 от настоящото правило, и се напомпва до налягането, указано от производителя.
  Налягането на напомпване може да бъде указано и както следва:









  Вид на пневматичната гума | Категория за скоростта | Налягане |
| --- | --- | --- | --- |
| | | bar | kPa |
| Нормална | F, G, J, K, L, M, N, P, Q, R, S | 2,25 | 225 |
| T, U, H, V, W | 2,80 | 280 |
| Усилена | F—P | | |
| | Q, R, S, T, U, H | 3,30 | 330 |
| За модификации на мотоциклети (1) | 4PR | F—M | 3,50 | 350 |
| | 6PR | 4,00 | 400 |
| | 8PR | 4,50 | 450 |
| За мотопеди | Нормална | B | 2,25 | 225 |
| Усилена | B | 2,80 | 280 |

1.

Пневматичната гума се монтира върху измервателната джанта, посочена от производителя съгласно точка 4.1.12 от настоящото правило, и се напомпва до налягането, указано от производителя.

Налягането на напомпване може да бъде указано и както следва:

Вид на пневматичната гума

Категория за скоростта

Налягане

bar

kPa

Нормална

F, G, J, K, L, M, N, P, Q, R, S

2,25

225

T, U, H, V, W

2,80

280

Усилена

F—P

Q, R, S, T, U, H

3,30

330

За модификации на мотоциклети (1)

4PR

F—M

3,50

350

6PR

4,00

400

8PR

4,50

450

За мотопеди

Нормална

B

2,25

225

Усилена

B

2,80

280

Гумите от другите видове се напомпват до налягането, указано от производителя на гумата.

| 2. | Поставената на джантата гума престоява при околна температура в лабораторията в продължение най-малко на 24 часа. |
| --- | --- |

2.

Поставената на джантата гума престоява при околна температура в лабораторията в продължение най-малко на 24 часа.

| 3. | Налягането се коригира до стойността, определена в точка 1 по-горе. |
| --- | --- |

3.

Налягането се коригира до стойността, определена в точка 1 по-горе.

| 4. | Общата широчина се измерва, като с помощта на шублер се правят измервания в шест равноодалечени точки, като се отчита дебелината на защитните ребра или ленти. За обща широчина на профила се взема най-голямата стойност, получена при измерването. |
| --- | --- |

4.

Общата широчина се измерва, като с помощта на шублер се правят измервания в шест равноодалечени точки, като се отчита дебелината на защитните ребра или ленти. За обща широчина на профила се взема най-голямата стойност, получена при измерването.

| 5. | Външният диаметър се определя, като се измерва максималната обиколка и тази стойност се разделя на π (3,1416). |
| --- | --- |

5.

Външният диаметър се определя, като се измерва максималната обиколка и тази стойност се разделя на π (3,1416).

---

(1)  От датата на влизане в сила на допълнение 8 към настоящото правило няма да се издават нови одобрения на такива гуми съгласно Правило No 75. Посочените размери за гуми понастоящем са включени в Правило No 54.

---

ПРИЛОЖЕНИЕ 7

ПРОЦЕДУРА ЗА ИЗПИТВАНИЯ НА ПОКАЗАТЕЛЯ НАТОВАРВАНЕ/СКОРОСТ

1.   ПОДГОТОВКА НА ГУМАТА

| 1.1. | Монтира се нова гума на изпитвателната джанта, определена от производителя, съгласно точка 4.1.12 от настоящото правило. |
| --- | --- |

1.1.

Монтира се нова гума на изпитвателната джанта, определена от производителя, съгласно точка 4.1.12 от настоящото правило.

| 1.2. | Гумата се напомпва до съответната стойност, посочена в следната таблица:









  Налягане, до което се напомпва гумата за изпитването (bar) |
| --- | --- |
| Размер на гумата | Категория за скоростта | Налягане при напомпване |
| bar | kPa |
| Нормална | F, G, J, K | 2,50 | 250 |
| L, M, N, P | 2,50 | 250 |
| Q, R, S | 3,00 | 300 |
| T, U, H, V | 3,50 | 350 |
| Усилена | F, G, J, K, L, M, N, P | 3,30 | 330 |
| Q, R, S, T, U, H | 3,90 | 390 |
| За модификации на мотоциклети (1) | 4PR | F, G, J, K, L, M | 3,70 | 370 |
| 6PR | 4,50 | 450 |
| 8PR | 5,20 | 520 |
| За мотопеди | Нормална | B | 2,50 | 250 |
| Усилена | B | 3,00 | 300 |

1.2.

Гумата се напомпва до съответната стойност, посочена в следната таблица:

Налягане, до което се напомпва гумата за изпитването (bar)

Размер на гумата

Категория за скоростта

Налягане при напомпване

bar

kPa

Нормална

F, G, J, K

2,50

250

L, M, N, P

2,50

250

Q, R, S

3,00

300

T, U, H, V

3,50

350

Усилена

F, G, J, K, L, M, N, P

3,30

330

Q, R, S, T, U, H

3,90

390

За модификации на мотоциклети (1)

4PR

F, G, J, K, L, M

3,70

370

6PR

4,50

450

8PR

5,20

520

За мотопеди

Нормална

B

2,50

250

Усилена

B

3,00

300

За скорости над 240 km/h налягането при изпитване е 3,20 bar (320 kPa).

Гумите от другите типове се напомпват до налягането, указано от производителя на гумата.

| 1.3. | Производителят може да поиска, като посочи причините за това, изпитването да се проведе при стойности на налягане на напомпване за изпитването, различни от посочените в точка 1.2 по-горе. В такъв случай гумата се напомпва до това налягане. |
| --- | --- |

1.3.

Производителят може да поиска, като посочи причините за това, изпитването да се проведе при стойности на налягане на напомпване за изпитването, различни от посочените в точка 1.2 по-горе. В такъв случай гумата се напомпва до това налягане.

| 1.4. | Комплектът гума—колело се оставя при температурата на изпитвателното помещение не по-малко от три часа. |
| --- | --- |

1.4.

Комплектът гума—колело се оставя при температурата на изпитвателното помещение не по-малко от три часа.

| 1.5. | Налягането на гумата се коригира до стойността, посочена в точка 1.2 или 1.3 по-горе. |
| --- | --- |

1.5.

Налягането на гумата се коригира до стойността, посочена в точка 1.2 или 1.3 по-горе.

2.   ПРОЦЕДУРА НА ИЗПИТВАНЕ

| 2.1. | Комплектът колело—гума се монтира на изпитвателната ос и се притиска към външната повърхност на гладък изпитвателен барабан с диаметър 1,70 m ± 1 % или 2,0 m ± 1 %. |
| --- | --- |

2.1.

Комплектът колело—гума се монтира на изпитвателната ос и се притиска към външната повърхност на гладък изпитвателен барабан с диаметър 1,70 m ± 1 % или 2,0 m ± 1 %.

| 2.2. | Към изпитвателната ос се прилага натоварване, равно на 65 % от:






  2.2.1. | максимално допустимата стойност на натоварване, съответстваща на индекса на товароносимостта на гуми с категория за скоростта до „Н“ включително; |
| --- | --- | --- |

2.2.

Към изпитвателната ос се прилага натоварване, равно на 65 % от:

2.2.1.

максимално допустимата стойност на натоварване, съответстваща на индекса на товароносимостта на гуми с категория за скоростта до „Н“ включително;

| 2.2.2. | стойността на максимално допустимото натоварване, отговаряща на максимална скорост от 240 km/h за гуми с код на скоростта „V“ (вж. точка 2.33.3 от настоящото правило); |
| --- | --- |

2.2.2.

стойността на максимално допустимото натоварване, отговаряща на максимална скорост от 240 km/h за гуми с код на скоростта „V“ (вж. точка 2.33.3 от настоящото правило);

| 2.2.3. | стойността на максимално допустимото натоварване, отговаряща на максимална скорост от 270 km/h за гуми с код на скорости „W“ (вж. точка 2.33.3 от настоящото правило); |
| --- | --- |

2.2.3.

стойността на максимално допустимото натоварване, отговаряща на максимална скорост от 270 km/h за гуми с код на скорости „W“ (вж. точка 2.33.3 от настоящото правило);

| 2.2.4. | максималната стойност на натоварването, съответстваща на максималната скорост, посочена от производителя на гумата за скорости над 240 km/h (или 270 km/h, ако е приложимо) (вж. точка 6.2.1.1); |
| --- | --- |

2.2.4.

максималната стойност на натоварването, съответстваща на максималната скорост, посочена от производителя на гумата за скорости над 240 km/h (или 270 km/h, ако е приложимо) (вж. точка 6.2.1.1);

| 2.2.5. | при гуми за мотопеди (категория за скоростта „В“) изпитването се провежда със стойност на натоварването 65 % при барабан с диаметър 1,7 m и 67 % при барабан с диаметър 2,0 m. |
| --- | --- |

2.2.5.

при гуми за мотопеди (категория за скоростта „В“) изпитването се провежда със стойност на натоварването 65 % при барабан с диаметър 1,7 m и 67 % при барабан с диаметър 2,0 m.

| 2.3. | През цялото време на изпитването налягането в гумата не трябва да се коригира и изпитвателното натоварване трябва да се поддържа постоянно. |
| --- | --- |

2.3.

През цялото време на изпитването налягането в гумата не трябва да се коригира и изпитвателното натоварване трябва да се поддържа постоянно.

| 2.4. | По време на изпитването температурата в помещението за изпитване трябва да се поддържа между 20 и 30 °С или до по-висока температура, ако производителят даде съгласието си за това. |
| --- | --- |

2.4.

По време на изпитването температурата в помещението за изпитване трябва да се поддържа между 20 и 30 °С или до по-висока температура, ако производителят даде съгласието си за това.

| 2.5. | Изпитването трябва да се проведе без прекъсване, при спазване на следното:






  2.5.1. | За увеличаване на скоростта от нула до началната скорост на изпитването се дават 20 минути. |
| --- | --- | --- |

2.5.

Изпитването трябва да се проведе без прекъсване, при спазване на следното:

2.5.1.

За увеличаване на скоростта от нула до началната скорост на изпитването се дават 20 минути.

| 2.5.2. | Начална изпитвателна скорост: 30 km/h по-ниска от скоростта, която отговаря на означението за категорията на скоростта, поставено на гумата (вж. точка 2.28.2 от настоящото правило), ако се използва барабан с диаметър 2,0 m, или 40 km/h, ако използваният барабан е с диаметър 1,7 m;






  2.5.2.1. | за гумите, означени с код „V“ в рамките на означението на размерите на пневматичната гума и предназначени за скорости над 240 км/ч (или за гумите, означени с код „Z“ в рамките на означението на размерите на гумата и предназначени за скорости над 270 км/ч), за максимална скорост при второто изпитване се взима максималната скорост, определена от производителя (вж. точка 4.1.15). |
| --- | --- | --- |

2.5.2.

Начална изпитвателна скорост: 30 km/h по-ниска от скоростта, която отговаря на означението за категорията на скоростта, поставено на гумата (вж. точка 2.28.2 от настоящото правило), ако се използва барабан с диаметър 2,0 m, или 40 km/h, ако използваният барабан е с диаметър 1,7 m;

2.5.2.1.

за гумите, означени с код „V“ в рамките на означението на размерите на пневматичната гума и предназначени за скорости над 240 км/ч (или за гумите, означени с код „Z“ в рамките на означението на размерите на гумата и предназначени за скорости над 270 км/ч), за максимална скорост при второто изпитване се взима максималната скорост, определена от производителя (вж. точка 4.1.15).

| 2.5.3. | Скоростта се увеличава със стъпка на увеличение от 10 km/h. |
| --- | --- |

2.5.3.

Скоростта се увеличава със стъпка на увеличение от 10 km/h.

| 2.5.4. | Продължителност на изпитването за всяка стойност на скоростта: 10 минути. |
| --- | --- |

2.5.4.

Продължителност на изпитването за всяка стойност на скоростта: 10 минути.

| 2.5.5. | Обща продължителност на изпитването: 1 час. |
| --- | --- |

2.5.5.

Обща продължителност на изпитването: 1 час.

| 2.5.6. | Максимална скорост на изпитване: максималната скорост, предвидена за типа гума, ако изпитването се извършва на барабан с диаметър 2,0 m; максималната скорост, предвидена за типа гума, намалена с 10 km/h, ако изпитването се извършва на барабан с диаметър 1,7 m. |
| --- | --- |

2.5.6.

Максимална скорост на изпитване: максималната скорост, предвидена за типа гума, ако изпитването се извършва на барабан с диаметър 2,0 m; максималната скорост, предвидена за типа гума, намалена с 10 km/h, ако изпитването се извършва на барабан с диаметър 1,7 m.

| 2.5.7. | За пневматичните гуми за мотопеди (с категория за скорост „В“) изпитвателната скорост е 50 km/h, времето за увеличаване на скоростта от нула до 50 km/h е 10 минути, продължителността на изпитване при тази скорост е 30 минути при обща продължителност на изпитването 40 минути. |
| --- | --- |

2.5.7.

За пневматичните гуми за мотопеди (с категория за скорост „В“) изпитвателната скорост е 50 km/h, времето за увеличаване на скоростта от нула до 50 km/h е 10 минути, продължителността на изпитване при тази скорост е 30 минути при обща продължителност на изпитването 40 минути.

| 2.6. | Ако обаче се провежда второ изпитване с цел да се оценят максималните показатели на гуми, предназначени за скорости, по-високи от 240 km/h, се прилага следната процедура:






  2.6.1. | времето за увеличаване на скоростта от нула до началната скорост на изпитването е 20 минути; |
| --- | --- | --- |

2.6.

Ако обаче се провежда второ изпитване с цел да се оценят максималните показатели на гуми, предназначени за скорости, по-високи от 240 km/h, се прилага следната процедура:

2.6.1.

времето за увеличаване на скоростта от нула до началната скорост на изпитването е 20 минути;

| 2.6.2. | продължителността на изпитването при началната скорост е 20 минути; |
| --- | --- |

2.6.2.

продължителността на изпитването при началната скорост е 20 минути;

| 2.6.3. | времето за увеличаване на скоростта от началната скорост до максималната скорост е 10 минути; |
| --- | --- |

2.6.3.

времето за увеличаване на скоростта от началната скорост до максималната скорост е 10 минути;

| 2.6.4. | продължителността на изпитването при максималната скорост е 5 минути. |
| --- | --- |

2.6.4.

продължителността на изпитването при максималната скорост е 5 минути.

3.   ЕКВИВАЛЕНТНИ МЕТОДИ НА ИЗПИТВАНЕ

Ако се използва метод, различен от описания по-горе, трябва да се докаже неговата еквивалентност.

---

(1)  От датата на влизане в сила на допълнение 8 към настоящото правило няма да се издават нови одобрения на такива гуми съгласно Правило No 75. Посочените размери за гуми понастоящем са включени в Правило No 54.

---

ПРИЛОЖЕНИЕ 8

ТОВАРОНОСИМОСТ НА ГУМАТА ПРИ РАЗЛИЧНИ СКОРОСТИ

Image

---

ПРИЛОЖЕНИЕ 9

ИЗПИТВАТЕЛНА ПРОЦЕДУРА ЗА ДИНАМИЧНОТО РАЗШИРЕНИЕ НА ГУМИТЕ

1.   ОБХВАТ И ОБЛАСТ НА ПРИЛОЖЕНИЕ

1.1.   Процедурата на изпитването се прилага към гумите, посочени в точки 3.4.1 и 4.1 по-долу.

1.2.   Тя служи за определяне на максималното разширение на гумата под действието на центробежните сили при допустимата максимална скорост.

2.   ОПИСАНИЕ НА ИЗПИТВАТЕЛНАТА ПРОЦЕДУРА

2.1.   Изпитвателната ос и джантата трябва да се проверят, за да се осигури радиално биене, по-малко от ± 0,5 mm, и странично биене, по-малко от ± 0,5 mm, измерени по повърхността на колелото, на която се опира ръбът на гумата.

2.2.   Устройство за определяне на контура

Всяко устройство (мрежов екран, фотокамера, прожектор и т.н.), което позволява да се определи отчетливо външният контур на профила на гумата или да се установи обвиващата крива, перпендикулярна на екватора на гумата в точката на максимална деформация на протектора.

Това устройство трябва да намалява до минимум всяко изкривяване и да осигурява постоянно (известно) отношение (К) между описания контур и действителните размери на пневматичната гума

Това устройство трябва да позволява определянето на контура на гумата спрямо оста на колелото.

2.3.   Отклонението на периферната скорост на протектора на гумата, измерено със стробоскоп, не трябва да надвишава ± 2 % от съответната максимална скорост на гумата.

2.4.   Ако се прилага друга изпитвателна процедура, трябва да се докаже нейната еквивалентност на описаната процедура.

3.   ИЗВЪРШВАНЕ НА ИЗПИТВАНЕТО

3.1.   По време на изпитването температурата в изпитвателното помещение трябва да се подържа между 20 и 30 °C или по-висока, ако производителят на гумата даде съгласието си.

3.2.   Гумите, които ще бъдат изпитани, трябва да са преминали изпитването за показателя натоварване/скорост в съответствие с приложение 7, без да са показали някакъв дефект.

3.3.   Гумата, която ще бъде изпитана, се монтира върху колело, чиято джанта съответства на приложимия стандарт.

3.4.   Гумата се напомпва до налягане (изпитвателно налягане), съответстващо на стойностите, посочени в точка 3.4.1 по-долу.

| 3.4.1. | Гуми за движение по пътя с диагонална и опоясена диагонална структура.








  Категория за скоростта | Структура на гумата | Изпитвателно налягане |
| --- | --- | --- | --- |
| | | bar | kPa |
| P/Q/R/S | нормална | 2,5 | 250 |
| T и нагоре | нормална | 2,9 | 290 |

3.4.1.

Гуми за движение по пътя с диагонална и опоясена диагонална структура.

Категория за скоростта

Структура на гумата

Изпитвателно налягане

bar

kPa

P/Q/R/S

нормална

2,5

250

T и нагоре

нормална

2,9

290

3.5.   Комплектът от пневматична гума и колело се оставя при температурата в помещението за изпитване в продължение на поне три часа.

3.6.   След този подготвителен престой налягането в гумата се коригира до стойността, определена в точка 3.4.

3.7.   Комплектът гума—колело се монтира върху изпитвателната ос и се проверява дали се върти свободно. Гумата може да се върти с помощта на двигател, действащ върху изпитвателната ос, или чрез притискане към изпитвателния барабан.

3.8.   Комплектът се ускорява непрекъснато в продължение на пет минути до достигането на допустимата за гумата максимална скорост.

3.9.   Устройството за определяне на контура се поставя на мястото му и се следи то да бъде перпендикулярно на плоскостта на въртене на протектора на изпитваната гума.

3.10.   Проверява се периферната скорост на протектора да не се различава с повече от ± 2 % от допустимата максимална скорост на гумата. Скоростта на въртене на комплекта се поддържа постоянна в продължение най-малко на пет минути, след което се определя контурът на напречното сечение на гумата в зоната на максималната деформация или се проверява дали гумата не излиза извън обвиващата крива.

4.   ОЦЕНЯВАНЕ

4.1.   Ограничаващата крива (обвиващата крива), определена за монтирания комплект гума—колело, трябва да бъде както на дадения по-долу пример:

Обвиваща крива при изпитването за динамично разширение на гумите

Image

В съответствие с точки 6.1.4 и 6.1.5 от настоящото правило за обвиващата крива са установени следните гранични стойности:

| Категория за скоростта | Hdyn (mm) |
| --- | --- |
| | Категория на употреба:
  Обикновена | Категория на употреба:
  Зимни гуми и гуми за специална употреба |
| P/Q/R/S | H × 1,10 | H × 1,15 |
| T/U/H | H × 1,13 | H × 1,18 |
| Над 210 км/ч | H × 1,16 | - |

Категория за скоростта

Hdyn (mm)

Категория на употреба:

Обикновена

Категория на употреба:

Зимни гуми и гуми за специална употреба

P/Q/R/S

H × 1,10

H × 1,15

T/U/H

H × 1,13

H × 1,18

Над 210 км/ч

H × 1,16

-

| 4.1.1. | Основните размери на обвиващата крива трябва да се коригират, по целесъобразност, с помощта на постоянното отношение К (вж. точка 2.2 по-горе). |
| --- | --- |

4.1.1.

Основните размери на обвиващата крива трябва да се коригират, по целесъобразност, с помощта на постоянното отношение К (вж. точка 2.2 по-горе).

4.2.   Контурът на деформираната при максимална скорост гума не трябва да излиза извън обвиващата крива по отношение на осите на гумата.

4.3.   Гумата не се подлага на допълнително изпитване.

---