# Úřední věstník L 84/2011

| | ISSN 1725-5074
  doi:10.3000/17255074.L_2011.084.ces |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 84 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Svazek 5430. března 2011 |

ISSN 1725-5074

doi:10.3000/17255074.L_2011.084.ces

Úřední věstník

Evropské unie

L 84

České vydání

Právní předpisy

Svazek 5430. března 2011

---

| Obsah | | II   Nelegislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | AKTY PŘIJATÉ INSTITUCEMI ZŘÍZENÝMI MEZINÁRODNÍ DOHODOU |
| | * | Předpis č. 66 Evropské hospodářské komise Organizace spojených národů (EHK OSN) – Jednotná ustanovení pro schvalování velkých osobních vozidel z hlediska pevnosti jejich nástavby | 1 |
| | * | Předpis Evropské hospodářské komise Organizace spojených národů (EHK/OSN) č. 75 – Jednotná ustanovení pro schvalování typu pneumatik pro motocykly a mopedy | 46 |

Obsah

II   Nelegislativní akty

Strana

AKTY PŘIJATÉ INSTITUCEMI ZŘÍZENÝMI MEZINÁRODNÍ DOHODOU

*

Předpis č. 66 Evropské hospodářské komise Organizace spojených národů (EHK OSN) – Jednotná ustanovení pro schvalování velkých osobních vozidel z hlediska pevnosti jejich nástavby

1

*

Předpis Evropské hospodářské komise Organizace spojených národů (EHK/OSN) č. 75 – Jednotná ustanovení pro schvalování typu pneumatik pro motocykly a mopedy

46

| CS | Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

II Nelegislativní akty

AKTY PŘIJATÉ INSTITUCEMI ZŘÍZENÝMI MEZINÁRODNÍ DOHODOU

| 30.3.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 84/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.3.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 84/1

---

Pouze původní texty EHK/OSN mají podle mezinárodního veřejného práva právní účinek. Je zapotřebí ověřit si status a datum vstupu tohoto předpisu v platnost v nejnovější verzi dokumentu EHK/OSN o statusu TRANS/WP.29/343, který je k dispozici na internetové adrese:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html.

Předpis č. 66 Evropské hospodářské komise Organizace spojených národů (EHK OSN) – Jednotná ustanovení pro schvalování velkých osobních vozidel z hlediska pevnosti jejich nástavby

Obsahuje veškerá platná znění až po:

sérii změn 02 – datum vstupu v platnost: 19. srpna 2010

OBSAH

PŘEDPIS

| 1. | Oblast působnosti |
| --- | --- |

1.

| 2. | Termíny a definice |
| --- | --- |

2.

| 3. | Žádost o schválení |
| --- | --- |

3.

| 4. | Schválení |
| --- | --- |

4.

| 5. | Obecné specifikace a požadavky |
| --- | --- |

5.

| 6. | Změna a rozšíření schválení typu vozidla |
| --- | --- |

6.

| 7. | Shodnost výroby |
| --- | --- |

7.

| 8. | Postihy při neshodnosti výroby |
| --- | --- |

8.

| 9. | Definitivní ukončení výroby |
| --- | --- |

9.

| 10. | Přechodná ustanovení |
| --- | --- |

10.

| 11. | Názvy a adresy technických zkušeben odpovědných za provádění schvalovacích zkoušek a názvy a adresy správních orgánů |
| --- | --- |

11.

PŘÍLOHY

| Příloha 1 – | Sdělení pro typ vozidla z hlediska pevnosti jeho nástavby podle předpisu č. 66 |
| --- | --- |

Příloha 1 –

| Příloha 2 – | Uspořádání značky schválení typu |
| --- | --- |

Příloha 2 –

| Příloha 3 – | Stanovení těžiště vozidla |
| --- | --- |

Příloha 3 –

| Příloha 4 – | Pohledy na konstrukční popis nástavby |
| --- | --- |

Příloha 4 –

| Příloha 5 – | Zkouška překlopení jako základní schvalovací metoda |
| --- | --- |

Příloha 5 –

| Příloha 6 – | Zkouška překlopení pomocí částí karoserie jako rovnocenná schvalovací metoda |
| --- | --- |

Příloha 6 –

| Příloha 7 – | Zkouška kvazi statického zatížení částí karoserie jako rovnocenná schvalovací metoda |
| --- | --- |

Příloha 7 –

| Dodatek – | Stanovení svislého pohybu těžiště při překlopení |
| --- | --- |

Dodatek –

| Příloha 8 – | Kvazi statický výpočet založený na zkoušení dílů jako rovnocenná schvalovací metoda |
| --- | --- |

Příloha 8 –

| Dodatek – | Vlastnosti plastických závěsů |
| --- | --- |

Dodatek –

| Příloha 9 – | Počítačová simulace zkoušky překlopení na úplném vozidle jako rovnocenná schvalovací metoda |
| --- | --- |

Příloha 9 –

1.   OBLAST PŮSOBNOSTI

| 1.1 | Tento předpis platí pro jednopodlažní tuhá nebo kloubová vozidla kategorie M2 nebo M3, třídy II, III nebo B, pro přepravu více než 16 cestujících (1). |
| --- | --- |

1.1

Tento předpis platí pro jednopodlažní tuhá nebo kloubová vozidla kategorie M2 nebo M3, třídy II, III nebo B, pro přepravu více než 16 cestujících (1).

| 1.2 | Na žádost výrobce může být tento předpis uplatňován rovněž na jakékoli vozidlo kategorie M2 nebo M3, které není zahrnuto do odstavce 1.1. |
| --- | --- |

1.2

Na žádost výrobce může být tento předpis uplatňován rovněž na jakékoli vozidlo kategorie M2 nebo M3, které není zahrnuto do odstavce 1.1.

2.   TERMÍNY A DEFINICE

Pro účely tohoto předpisu se používají následující termíny a definice:

| 2.1 | Měrné jednotky
  Měrné jednotky budou:
  Rozměry a lineární vzdálenosti: metry (m) nebo milimetry (mm)
  Hmotnost nebo zatížení: kilogramy (kg)
  Síla (a tíže): Newtony (N)
  Moment: Newton metry (Nm)
  Energie: Jouly (J)
  Gravitační konstanta: 9,81 (m/s2) |
| --- | --- |

2.1

Měrné jednotky

Měrné jednotky budou:

Rozměry a lineární vzdálenosti: metry (m) nebo milimetry (mm)

Hmotnost nebo zatížení: kilogramy (kg)

Síla (a tíže): Newtony (N)

Moment: Newton metry (Nm)

Energie: Jouly (J)

Gravitační konstanta: 9,81 (m/s2)

| 2.2 | „Vozidlem“ se rozumí autobus nebo autokar navržený a vybavený pro přepravu osob. Vozidlo je individuálním představitelem typu vozidla. |
| --- | --- |

2.2

„Vozidlem“ se rozumí autobus nebo autokar navržený a vybavený pro přepravu osob. Vozidlo je individuálním představitelem typu vozidla.

| 2.3 | „Typem vozidla“ se rozumí kategorie vozidel vyrobených se stejnými konstrukčními technickými specifikacemi, hlavními rozměry a konstrukčním uspořádáním. Typ vozidla bude definován výrobcem vozidla. |
| --- | --- |

2.3

„Typem vozidla“ se rozumí kategorie vozidel vyrobených se stejnými konstrukčními technickými specifikacemi, hlavními rozměry a konstrukčním uspořádáním. Typ vozidla bude definován výrobcem vozidla.

| 2.4 | „Skupinou typů vozidel“ se rozumí takové typy vozidel navržené do budoucna a stávající, které jsou pokryty schválením nejhoršího případu s ohledem na tento předpis. |
| --- | --- |

2.4

„Skupinou typů vozidel“ se rozumí takové typy vozidel navržené do budoucna a stávající, které jsou pokryty schválením nejhoršího případu s ohledem na tento předpis.

| 2.5 | „Dvoupodlažním vozidlem“ se rozumí vozidlo, ve kterém je prostor pro cestující alespoň v jedné části upraven do dvou nad sebou umístěných úrovní a prostor pro stojící cestující se nenachází v horním podlaží. |
| --- | --- |

2.5

„Dvoupodlažním vozidlem“ se rozumí vozidlo, ve kterém je prostor pro cestující alespoň v jedné části upraven do dvou nad sebou umístěných úrovní a prostor pro stojící cestující se nenachází v horním podlaží.

| 2.6 | „Nejhorším případem“ se rozumí typ vozidla mezi skupinou typů vozidel, u kterého je nejméně pravděpodobné, že splní požadavky tohoto předpisu s ohledem na pevnost nástavby. Tři parametry, které definují nejhorší případ, jsou: konstrukční pevnost, vztažná energie a zbývající prostor. |
| --- | --- |

2.6

„Nejhorším případem“ se rozumí typ vozidla mezi skupinou typů vozidel, u kterého je nejméně pravděpodobné, že splní požadavky tohoto předpisu s ohledem na pevnost nástavby. Tři parametry, které definují nejhorší případ, jsou: konstrukční pevnost, vztažná energie a zbývající prostor.

| 2.7 | „Schválením typu vozidla“ se rozumí celý úřední proces, při kterém je typ vozidla zkontrolován a zkoušen, aby se dokázalo, že splňuje všechny požadavky uvedené v tomto předpisu. |
| --- | --- |

2.7

„Schválením typu vozidla“ se rozumí celý úřední proces, při kterém je typ vozidla zkontrolován a zkoušen, aby se dokázalo, že splňuje všechny požadavky uvedené v tomto předpisu.

| 2.8 | „Rozšířením schválení“ se rozumí úřední proces, při kterém je upravený typ vozidla schválen na základě dříve schváleného typu vozidla porovnáním kritérií pro konstrukci, potenciální energii a zbývající prostor. |
| --- | --- |

2.8

„Rozšířením schválení“ se rozumí úřední proces, při kterém je upravený typ vozidla schválen na základě dříve schváleného typu vozidla porovnáním kritérií pro konstrukci, potenciální energii a zbývající prostor.

| 2.9 | „Kloubovým vozidlem“ se rozumí vozidlo, které sestává ze dvou nebo více tuhých částí, které jsou spolu kloubově spojeny, prostory pro osoby každé části jsou propojeny tak, že se osoby mohou mezi nimi volně pohybovat, pevné části jsou nastálo spojeny, takže mohou být odděleny pouze pomocí zařízení, která se obvykle nalézají pouze v dílně. |
| --- | --- |

2.9

„Kloubovým vozidlem“ se rozumí vozidlo, které sestává ze dvou nebo více tuhých částí, které jsou spolu kloubově spojeny, prostory pro osoby každé části jsou propojeny tak, že se osoby mohou mezi nimi volně pohybovat, pevné části jsou nastálo spojeny, takže mohou být odděleny pouze pomocí zařízení, která se obvykle nalézají pouze v dílně.

| 2.10 | „Prostorem/prostory pro osoby“ se rozumí prostor určený pro využití osobami mimo jakýkoli prostor zabraný pevně zabudovanými zařízeními, jako jsou bary, kuchyňky nebo toalety. |
| --- | --- |

2.10

„Prostorem/prostory pro osoby“ se rozumí prostor určený pro využití osobami mimo jakýkoli prostor zabraný pevně zabudovanými zařízeními, jako jsou bary, kuchyňky nebo toalety.

| 2.11 | „Prostorem pro řidiče“ se rozumí prostor určený výhradně pro řidiče a obsahující sedadlo řidiče, volant, ovladače, přístroje a jiná zařízení nutná pro řízení vozidla. |
| --- | --- |

2.11

„Prostorem pro řidiče“ se rozumí prostor určený výhradně pro řidiče a obsahující sedadlo řidiče, volant, ovladače, přístroje a jiná zařízení nutná pro řízení vozidla.

| 2.12 | „Zádržným zařízením pro cestující“ se rozumí jakékoli zařízení, které připojuje osobu, řidiče nebo člena posádky k jeho sedadlu v průběhu překlopení. |
| --- | --- |

2.12

„Zádržným zařízením pro cestující“ se rozumí jakékoli zařízení, které připojuje osobu, řidiče nebo člena posádky k jeho sedadlu v průběhu překlopení.

| 2.13 | „Svislou podélnou středovou rovinou“ se rozumí svislá rovina, která prochází středními body stopy přední nápravy a stopy zadní nápravy. |
| --- | --- |

2.13

„Svislou podélnou středovou rovinou“ se rozumí svislá rovina, která prochází středními body stopy přední nápravy a stopy zadní nápravy.

| 2.14 | „Zbývajícím prostorem“ se rozumí prostor, který se má zachovat v prostoru pro osoby, posádku a řidiče, aby se zajistila lepší možnost přežití pro osoby, řidiče a posádku v případě nehody, při které dojde k překlopení. |
| --- | --- |

2.14

„Zbývajícím prostorem“ se rozumí prostor, který se má zachovat v prostoru pro osoby, posádku a řidiče, aby se zajistila lepší možnost přežití pro osoby, řidiče a posádku v případě nehody, při které dojde k překlopení.

| 2.15 | „Pohotovostní hmotností vozidla“ (Mk) se rozumí hmotnost vozidla v provozním stavu, neobsazeného a nenaloženého, ale s přidáním 75 kg pro hmotnost řidiče, hmotnosti paliva odpovídající 90 procentům kapacity palivové nádrže stanovené výrobcem a hmotnostmi chladiva, maziva, nástrojů a případně rezervního kola. |
| --- | --- |

2.15

„Pohotovostní hmotností vozidla“ (Mk) se rozumí hmotnost vozidla v provozním stavu, neobsazeného a nenaloženého, ale s přidáním 75 kg pro hmotnost řidiče, hmotnosti paliva odpovídající 90 procentům kapacity palivové nádrže stanovené výrobcem a hmotnostmi chladiva, maziva, nástrojů a případně rezervního kola.

| 2.16 | „Celkovou hmotností cestujícího“ (Mm) se rozumí součet hmotností jakékoli osoby, posádky, sedící na sedadlech vybavených zádržnými zařízeními pro cestující. |
| --- | --- |

2.16

„Celkovou hmotností cestujícího“ (Mm) se rozumí součet hmotností jakékoli osoby, posádky, sedící na sedadlech vybavených zádržnými zařízeními pro cestující.

| 2.17 | „Celkovou účinnou hmotností vozidla“ (Mt) se rozumí pohotovostní hmotnost vozidla (Mk) spolu s částí (k = 0,5) celkové hmotnosti cestujícího (Mm), která se považuje za pevně připojenou k vozidlu. |
| --- | --- |

2.17

„Celkovou účinnou hmotností vozidla“ (Mt) se rozumí pohotovostní hmotnost vozidla (Mk) spolu s částí (k = 0,5) celkové hmotnosti cestujícího (Mm), která se považuje za pevně připojenou k vozidlu.

| 2.18 | „Hmotností jednotlivého cestujícího“ (Mmi) se rozumí hmotnost jednotlivého cestujícího. Hodnota této hmotnosti je 68 kg. |
| --- | --- |

2.18

„Hmotností jednotlivého cestujícího“ (Mmi) se rozumí hmotnost jednotlivého cestujícího. Hodnota této hmotnosti je 68 kg.

| 2.19 | „Vztažnou energií“ (ER) se rozumí potenciální energie typu vozidla, který se má schválit, měřeno ve vztahu k vodorovné dolní úrovni jámy v počáteční nestabilní poloze procesu překlopení. |
| --- | --- |

2.19

„Vztažnou energií“ (ER) se rozumí potenciální energie typu vozidla, který se má schválit, měřeno ve vztahu k vodorovné dolní úrovni jámy v počáteční nestabilní poloze procesu překlopení.

| 2.20 | „Zkouškou překlopení na úplném vozidle“ se rozumí zkouška na celém vozidle úplných rozměrů pro důkaz požadované pevnosti nástavby. |
| --- | --- |

2.20

„Zkouškou překlopení na úplném vozidle“ se rozumí zkouška na celém vozidle úplných rozměrů pro důkaz požadované pevnosti nástavby.

| 2.21 | „Sklopnou lavicí“ se rozumí technické zařízení, uspořádání sklopné plošiny, jámy a betonového zemního povrchu, používané při zkoušce překlopení úplného vozidla nebo částí karoserie. |
| --- | --- |

2.21

„Sklopnou lavicí“ se rozumí technické zařízení, uspořádání sklopné plošiny, jámy a betonového zemního povrchu, používané při zkoušce překlopení úplného vozidla nebo částí karoserie.

| 2.22 | „Sklopnou plošinou“ se rozumí tuhá rovina, kterou lze otáčet okolo vodorovné osy, aby se mohlo sklopit úplné vozidlo nebo část karoserie. |
| --- | --- |

2.22

„Sklopnou plošinou“ se rozumí tuhá rovina, kterou lze otáčet okolo vodorovné osy, aby se mohlo sklopit úplné vozidlo nebo část karoserie.

| 2.23 | „Karoserií“ se rozumí úplná konstrukce vozidla v provozním stavu včetně všech konstrukčních prvků, které tvoří prostor/prostory pro osoby, prostor pro řidiče, zavazadlový prostor a prostor pro mechanické jednotky a díly. |
| --- | --- |

2.23

„Karoserií“ se rozumí úplná konstrukce vozidla v provozním stavu včetně všech konstrukčních prvků, které tvoří prostor/prostory pro osoby, prostor pro řidiče, zavazadlový prostor a prostor pro mechanické jednotky a díly.

| 2.24 | „Nástavbou“ se rozumí nosné díly karoserie definované výrobcem, které obsahují takové soudržné části a prvky, které přispívají k pevnosti a schopnosti karoserie pohlcovat energii a zachovají zbývající prostor při zkoušce překlopení. |
| --- | --- |

2.24

„Nástavbou“ se rozumí nosné díly karoserie definované výrobcem, které obsahují takové soudržné části a prvky, které přispívají k pevnosti a schopnosti karoserie pohlcovat energii a zachovají zbývající prostor při zkoušce překlopení.

| 2.25 | „Polem“ se rozumí konstrukční část nástavby tvořící uzavřenou smyčku mezi dvěma rovinami, které jsou kolmé na svislou podélnou středovou rovinu vozidla. Pole zahrnuje jeden okenní (nebo dveřní) sloupek na každé straně vozidla a boční prvky, část střešní konstrukce a část konstrukce podlahy a pod podlahou. |
| --- | --- |

2.25

„Polem“ se rozumí konstrukční část nástavby tvořící uzavřenou smyčku mezi dvěma rovinami, které jsou kolmé na svislou podélnou středovou rovinu vozidla. Pole zahrnuje jeden okenní (nebo dveřní) sloupek na každé straně vozidla a boční prvky, část střešní konstrukce a část konstrukce podlahy a pod podlahou.

| 2.26 | „Částí karoserie“ se rozumí konstrukční jednotka, která představuje jednu část nástavby pro účely zkoušky pro schválení typu. Část karoserie obsahuje nejméně dvě pole spojená reprezentativními spojovacími prvky (stranou, střechou a částí pod podlahou, konstrukcemi). |
| --- | --- |

2.26

„Částí karoserie“ se rozumí konstrukční jednotka, která představuje jednu část nástavby pro účely zkoušky pro schválení typu. Část karoserie obsahuje nejméně dvě pole spojená reprezentativními spojovacími prvky (stranou, střechou a částí pod podlahou, konstrukcemi).

| 2.27 | „Původní částí karoserie“ se rozumí část karoserie tvořená dvěma nebo více poli přesně stejného tvaru a vzájemné polohy tak, jak vypadají u skutečného vozidla. Všechny spojující prvky mezi poli jsou také uspořádány přesně, jak vypadají u skutečného vozidla. |
| --- | --- |

2.27

„Původní částí karoserie“ se rozumí část karoserie tvořená dvěma nebo více poli přesně stejného tvaru a vzájemné polohy tak, jak vypadají u skutečného vozidla. Všechny spojující prvky mezi poli jsou také uspořádány přesně, jak vypadají u skutečného vozidla.

| 2.28 | „Umělou částí karoserie“ se rozumí část karoserie vytvořená ze dvou nebo více polí, ale ne ve stejné poloze, ani ne ve stejné vzdálenosti od sebe jako u skutečného vozidla. Spojovací prvky mezi těmito poli nemusí být shodné se skutečnou konstrukcí karoserie, ale musí být konstrukčně rovnocenné. |
| --- | --- |

2.28

„Umělou částí karoserie“ se rozumí část karoserie vytvořená ze dvou nebo více polí, ale ne ve stejné poloze, ani ne ve stejné vzdálenosti od sebe jako u skutečného vozidla. Spojovací prvky mezi těmito poli nemusí být shodné se skutečnou konstrukcí karoserie, ale musí být konstrukčně rovnocenné.

| 2.29 | „Tuhými částmi“ se rozumí konstrukční část nebo prvek, u kterého nedošlo k významné deformaci a pohlcení energie při zkoušce překlopení. |
| --- | --- |

2.29

„Tuhými částmi“ se rozumí konstrukční část nebo prvek, u kterého nedošlo k významné deformaci a pohlcení energie při zkoušce překlopení.

| 2.30 | „Plastickou zónou“ (PZ) se rozumí zvláštní geometricky omezená část nástavby, u které v důsledku dynamických rázových sil:






  — | jsou soustředěny rozsáhlé plastické deformace, |
| --- | --- | --- |

2.30

„Plastickou zónou“ (PZ) se rozumí zvláštní geometricky omezená část nástavby, u které v důsledku dynamických rázových sil:

—

jsou soustředěny rozsáhlé plastické deformace,

| — | dochází k významnému pokřivení původního tvaru (průřez, délka nebo jiná geometrie), |
| --- | --- |

—

dochází k významnému pokřivení původního tvaru (průřez, délka nebo jiná geometrie),

| — | dochází ke ztrátě stability v důsledku místního zborcení, |
| --- | --- |

—

dochází ke ztrátě stability v důsledku místního zborcení,

| — | dochází k pohlcení kinetické energie v důsledku deformace. |
| --- | --- |

—

dochází k pohlcení kinetické energie v důsledku deformace.

| 2.31 | „Plastickým závěsem“ (PH) se rozumí vytvoření jednoduché plastické zóny na tyčovém prvku (jedné trubici, okně, sloupku atd.). |
| --- | --- |

2.31

„Plastickým závěsem“ (PH) se rozumí vytvoření jednoduché plastické zóny na tyčovém prvku (jedné trubici, okně, sloupku atd.).

| 2.32 | „Horním rámem bočnice“ se rozumí podélná konstrukční část karoserie nad postranními okny včetně zakřiveného přechodu ke střešním konstrukcím. Při zkoušce překlopení narazí horní rám bočnice (v případě dvoupodlažních autokarů horní rám bočnice horního podlaží) na zem jako první. |
| --- | --- |

2.32

„Horním rámem bočnice“ se rozumí podélná konstrukční část karoserie nad postranními okny včetně zakřiveného přechodu ke střešním konstrukcím. Při zkoušce překlopení narazí horní rám bočnice (v případě dvoupodlažních autokarů horní rám bočnice horního podlaží) na zem jako první.

| 2.33 | „Střední bočnicí“ se rozumí podélná konstrukční část karoserie pod postranními okny. Při zkoušce překlopení může být střední bočnice (v případě dvoupodlažních autokarů střední bočnice horního podlaží) druhou oblastí, která se dotkne země po prvotní deformaci průřezu vozidla. |
| --- | --- |

2.33

„Střední bočnicí“ se rozumí podélná konstrukční část karoserie pod postranními okny. Při zkoušce překlopení může být střední bočnice (v případě dvoupodlažních autokarů střední bočnice horního podlaží) druhou oblastí, která se dotkne země po prvotní deformaci průřezu vozidla.

3.   ŽÁDOST O SCHVÁLENÍ

| 3.1 | Žádost o schválení typu vozidla s ohledem na pevnost jeho nástavby bude předložena výrobcem vozidla nebo jeho řádně oprávněným zástupcem správnímu orgánu. |
| --- | --- |

3.1

Žádost o schválení typu vozidla s ohledem na pevnost jeho nástavby bude předložena výrobcem vozidla nebo jeho řádně oprávněným zástupcem správnímu orgánu.

| 3.2 | Bude doplněna třemi kopiemi každého z níže uvedených dokumentů a následujícími náležitostmi:






  3.2.1 | hlavními identifikačními údaji a parametry typu vozidla nebo skupiny typů vozidel;






  3.2.1.1 | všeobecnými výkresy uspořádání typu vozidla, jeho karoserie a vnitřního uspořádání s hlavními rozměry. Sedadla, která mají zádržná zařízení pro cestující, budou jasně označena a jejich polohy ve vozidle budou opatřeny přesnými rozměry; |
| --- | --- | --- | --- |

3.2

Bude doplněna třemi kopiemi každého z níže uvedených dokumentů a následujícími náležitostmi:

3.2.1

hlavními identifikačními údaji a parametry typu vozidla nebo skupiny typů vozidel;

3.2.1.1

všeobecnými výkresy uspořádání typu vozidla, jeho karoserie a vnitřního uspořádání s hlavními rozměry. Sedadla, která mají zádržná zařízení pro cestující, budou jasně označena a jejich polohy ve vozidle budou opatřeny přesnými rozměry;

| 3.2.1.2 | pohotovostní hmotností vozidla a příslušnými zatíženími náprav; |
| --- | --- |

3.2.1.2

pohotovostní hmotností vozidla a příslušnými zatíženími náprav;

| 3.2.1.3 | přesnou polohou těžiště nenaloženého vozidla spolu s protokolem o měření. Pro stanovení polohy těžiště se použijí metody a výpočty popsané v příloze 3; |
| --- | --- |

3.2.1.3

přesnou polohou těžiště nenaloženého vozidla spolu s protokolem o měření. Pro stanovení polohy těžiště se použijí metody a výpočty popsané v příloze 3;

| 3.2.1.4 | celkovou účinnou hmotností vozidla a příslušnými zatíženími náprav; |
| --- | --- |

3.2.1.4

celkovou účinnou hmotností vozidla a příslušnými zatíženími náprav;

| 3.2.1.5 | přesnou polohou těžiště celkové účinné hmotnosti vozidla spolu s protokolem o měření. Pro stanovení polohy těžiště se použijí metody a výpočty popsané v příloze 3; |
| --- | --- |

3.2.1.5

přesnou polohou těžiště celkové účinné hmotnosti vozidla spolu s protokolem o měření. Pro stanovení polohy těžiště se použijí metody a výpočty popsané v příloze 3;

| 3.2.2 | všemi údaji a informacemi, které jsou potřebné pro vyhodnocení kritérií nejhoršího případu ve skupině typů vozidel:






  3.2.2.1 | Hodnotou vztažné energie (ER), která vyplývá z hmotnosti vozidla (M), gravitační konstanty (g) a výšky (h1) těžiště, když je vozidlo v nestabilní rovnovážné poloze na počátku zkoušky překlopení (viz obrázek 3)

  kde:







  M | = | Mk, pohotovostní hmotnost typu vozidla, pokud se v něm nevyskytují žádná zádržná zařízení pro cestující, nebo
  Mt, celková účinná hmotnost vozidla, když jsou instalována zádržná zařízení pro cestující, a |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Mt | = | Mk + k · Mm, kde k = 0,5 a Mm je celková hmotnost cestujících zadržovaných zádržným zařízením (viz odstavec 2.16); |
| h0 | = | výška (v metrech) těžiště vozidla pro zvolenou hodnotu hmotnosti (M) |
| t | = | kolmá vzdálenost (v metrech) těžiště vozidla od jeho podélné svislé středové roviny; |
| B | = | kolmá vzdálenost (v metrech) podélné svislé středové roviny vozidla k ose rotace při zkoušce překlopení; |
| g | = | gravitační konstanta; |
| h1 | = | výška (v metrech) těžiště vozidla v jeho počáteční nestabilní poloze ve vztahu k vodorovné dolní rovině jámy; |

3.2.2

všemi údaji a informacemi, které jsou potřebné pro vyhodnocení kritérií nejhoršího případu ve skupině typů vozidel:

3.2.2.1

Hodnotou vztažné energie (ER), která vyplývá z hmotnosti vozidla (M), gravitační konstanty (g) a výšky (h1) těžiště, když je vozidlo v nestabilní rovnovážné poloze na počátku zkoušky překlopení (viz obrázek 3)

kde:

M

=

Mk, pohotovostní hmotnost typu vozidla, pokud se v něm nevyskytují žádná zádržná zařízení pro cestující, nebo

Mt, celková účinná hmotnost vozidla, když jsou instalována zádržná zařízení pro cestující, a

Mt

=

Mk + k · Mm, kde k = 0,5 a Mm je celková hmotnost cestujících zadržovaných zádržným zařízením (viz odstavec 2.16);

h0

=

výška (v metrech) těžiště vozidla pro zvolenou hodnotu hmotnosti (M)

t

=

kolmá vzdálenost (v metrech) těžiště vozidla od jeho podélné svislé středové roviny;

B

=

kolmá vzdálenost (v metrech) podélné svislé středové roviny vozidla k ose rotace při zkoušce překlopení;

g

=

gravitační konstanta;

h1

=

výška (v metrech) těžiště vozidla v jeho počáteční nestabilní poloze ve vztahu k vodorovné dolní rovině jámy;

| 3.2.2.2 | výkresy a podrobným popisem nástavby typu vozidla nebo skupiny typů vozidel v souladu s přílohou 4; |
| --- | --- |

3.2.2.2

výkresy a podrobným popisem nástavby typu vozidla nebo skupiny typů vozidel v souladu s přílohou 4;

| 3.2.2.3 | podrobnými výkresy zbývajícího prostoru podle odstavce 5.2. pro každý typ vozidla, který se má schválit; |
| --- | --- |

3.2.2.3

podrobnými výkresy zbývajícího prostoru podle odstavce 5.2. pro každý typ vozidla, který se má schválit;

| 3.2.3 | další podrobnou dokumentací, parametry, údaji v závislosti na metodě zkoušky pro schválení zvolené výrobcem, jak je popsáno v příloze 5, příloze 6, příloze 7, příloze 8 a příloze 9; |
| --- | --- |

3.2.3

další podrobnou dokumentací, parametry, údaji v závislosti na metodě zkoušky pro schválení zvolené výrobcem, jak je popsáno v příloze 5, příloze 6, příloze 7, příloze 8 a příloze 9;

| 3.2.4 | v případě kloubového vozidla budou všechny tyto informace uvedeny zvlášť pro každou část typu vozidla s výjimkou odstavce 3.2.1.1., který se vztahuje na celé vozidlo. |
| --- | --- |

3.2.4

v případě kloubového vozidla budou všechny tyto informace uvedeny zvlášť pro každou část typu vozidla s výjimkou odstavce 3.2.1.1., který se vztahuje na celé vozidlo.

| 3.3 | Na požádání technické zkušebny bude poskytnuto celé vozidlo (nebo jedno vozidlo z každého typu vozidel, je-li schválení požadováno pro skupinu typů vozidel) pro kontrolu jeho pohotovostní hmotnosti, zatížení náprav, polohy těžiště a všech dalších údajů a informací, které jsou významné pro pevnost nástavby. |
| --- | --- |

3.3

Na požádání technické zkušebny bude poskytnuto celé vozidlo (nebo jedno vozidlo z každého typu vozidel, je-li schválení požadováno pro skupinu typů vozidel) pro kontrolu jeho pohotovostní hmotnosti, zatížení náprav, polohy těžiště a všech dalších údajů a informací, které jsou významné pro pevnost nástavby.

| 3.4 | Podle metody zkoušky pro schválení typu zvolené výrobcem budou na základě její žádosti poskytnuty technické zkušebně vhodné zkušební kusy. Uspořádání a počet těchto zkušebních kusů bude dohodnut s technickou zkušebnou. V případě zkušebních kusů, které byly zkoušeny dříve, budou předloženy zkušební protokoly. |
| --- | --- |

3.4

Podle metody zkoušky pro schválení typu zvolené výrobcem budou na základě její žádosti poskytnuty technické zkušebně vhodné zkušební kusy. Uspořádání a počet těchto zkušebních kusů bude dohodnut s technickou zkušebnou. V případě zkušebních kusů, které byly zkoušeny dříve, budou předloženy zkušební protokoly.

4.   SCHVÁLENÍ

| 4.1 | Jestliže typ vozidla nebo skupina typů vozidel podaná ke schválení podle tohoto předpisu splňuje požadavky odstavce 5 níže, bude schválení tohoto typu vozidla uděleno. |
| --- | --- |

4.1

Jestliže typ vozidla nebo skupina typů vozidel podaná ke schválení podle tohoto předpisu splňuje požadavky odstavce 5 níže, bude schválení tohoto typu vozidla uděleno.

| 4.2 | Každému schválenému typu vozidla se přidělí číslo schválení. Jeho první dvě číslice (v současnosti 02 odpovídající sérii změn 02) budou označovat sérii změn zahrnujících poslední hlavní technické změny předpisu v době vydání schválení. Tatáž smluvní strana není oprávněna přidělit jinému typu vozidla stejné číslo. |
| --- | --- |

4.2

Každému schválenému typu vozidla se přidělí číslo schválení. Jeho první dvě číslice (v současnosti 02 odpovídající sérii změn 02) budou označovat sérii změn zahrnujících poslední hlavní technické změny předpisu v době vydání schválení. Tatáž smluvní strana není oprávněna přidělit jinému typu vozidla stejné číslo.

| 4.3 | Oznámení o schválení nebo rozšíření schválení typu vozidla podle tohoto předpisu bude sděleno stranám smlouvy, které žádají podle tohoto předpisu, pomocí formuláře sdělení (viz příloha 1) a výkresů a diagramů dodaných žadatelem o schválení ve formátu dohodnutém mezi výrobcem a technickou zkušebnou. Dokumentaci v papírové formě bude možné složit do formátu A4 (210 mm × 297 mm). |
| --- | --- |

4.3

Oznámení o schválení nebo rozšíření schválení typu vozidla podle tohoto předpisu bude sděleno stranám smlouvy, které žádají podle tohoto předpisu, pomocí formuláře sdělení (viz příloha 1) a výkresů a diagramů dodaných žadatelem o schválení ve formátu dohodnutém mezi výrobcem a technickou zkušebnou. Dokumentaci v papírové formě bude možné složit do formátu A4 (210 mm × 297 mm).

| 4.4 | Na každém vozidle, které je shodné s typem vozidla schváleným podle tohoto přepisu, se viditelně a na snadno přístupném místě specifikovaném ve formuláři schválení umístí mezinárodní značka schválení typu, která se skládá z:






  4.4.1 | kružnice, ve které je písmeno „E“, za nímž je uvedeno rozlišovací číslo země, která udělila schválení (2); |
| --- | --- | --- |

4.4

Na každém vozidle, které je shodné s typem vozidla schváleným podle tohoto přepisu, se viditelně a na snadno přístupném místě specifikovaném ve formuláři schválení umístí mezinárodní značka schválení typu, která se skládá z:

4.4.1

kružnice, ve které je písmeno „E“, za nímž je uvedeno rozlišovací číslo země, která udělila schválení (2);

| 4.4.2 | čísla tohoto předpisu, za nímž následuje písmeno „R“, pomlčka a číslo schválení typu vpravo od kružnice předepsané v odstavci 4.4.1. |
| --- | --- |

4.4.2

čísla tohoto předpisu, za nímž následuje písmeno „R“, pomlčka a číslo schválení typu vpravo od kružnice předepsané v odstavci 4.4.1.

| 4.5 | Značka schválení typu musí být zřetelně čitelná a nesmazatelná. |
| --- | --- |

4.5

Značka schválení typu musí být zřetelně čitelná a nesmazatelná.

| 4.6 | Značka schválení typu se umístí poblíž tabulky s údaji o vozidle, připevněné výrobcem, nebo přímo na ni. |
| --- | --- |

4.6

Značka schválení typu se umístí poblíž tabulky s údaji o vozidle, připevněné výrobcem, nebo přímo na ni.

| 4.7 | V příloze 2 tohoto předpisu je uveden příklad uspořádání značky schválení. |
| --- | --- |

4.7

V příloze 2 tohoto předpisu je uveden příklad uspořádání značky schválení.

5.   OBECNÉ SPECIFIKACE A POŽADAVKY

5.1   Požadavky

Nástavba vozidla bude mít dostatečnou pevnost, aby se zajistilo, že zbývající prostor při a po zkoušce překlopení u úplného vozidla je nepoškozen. To znamená, že:

| 5.1.1 | žádná část vozidla, která je vně zbývajícího prostoru na počátku zkoušky (např. sloupky, bezpečnostní kroužky, zavazadlové nosiče), nebude zasahovat do zbývajícího prostoru v průběhu zkoušky. Žádným konstrukčním částem, které jsou původně ve zbývajícím prostoru (např. svislá držadla, přepážky, kuchyňky, toalety), nebude věnována pozornost při hodnocení vniknutí do zbývajícího prostoru; |
| --- | --- |

5.1.1

žádná část vozidla, která je vně zbývajícího prostoru na počátku zkoušky (např. sloupky, bezpečnostní kroužky, zavazadlové nosiče), nebude zasahovat do zbývajícího prostoru v průběhu zkoušky. Žádným konstrukčním částem, které jsou původně ve zbývajícím prostoru (např. svislá držadla, přepážky, kuchyňky, toalety), nebude věnována pozornost při hodnocení vniknutí do zbývajícího prostoru;

| 5.1.2 | žádná část zbývajícího prostoru nevyčnívá mimo obrys deformované konstrukce. Obrys deformované konstrukce bude určen sekvenčně mezi každým sousedním oknem a/nebo sloupkem dveří. Mezi dvěma deformovanými sloupky bude obrys teoretickým povrchem určeným přímkami spojujícími vnitřní obrysové body sloupků, které měly stejnou výšku nad rovinou podlahy před zkouškou překlopení (viz obrázek 1). |
| --- | --- |

5.1.2

žádná část zbývajícího prostoru nevyčnívá mimo obrys deformované konstrukce. Obrys deformované konstrukce bude určen sekvenčně mezi každým sousedním oknem a/nebo sloupkem dveří. Mezi dvěma deformovanými sloupky bude obrys teoretickým povrchem určeným přímkami spojujícími vnitřní obrysové body sloupků, které měly stejnou výšku nad rovinou podlahy před zkouškou překlopení (viz obrázek 1).

Obrázek 1

Specifikace obrysu deformované konstrukce

Image

5.2   Zbývající prostor

Obálka zbývajícího prostoru vozidla je definována vytvořením svislé příčné roviny ve vozidle, která má okraj popsaný na obrázcích 2a) a 2c), a pohybem této roviny po délce vozidla (viz obrázek 2b)) následujícím způsobem:

| 5.2.1 | Bod SR je umístěn na opěradle sedadla každého vnějšího sedadla směřujícího vpřed nebo vzad (nebo předpokládané poloze sedadla), 500 mm nad podlahou pod sedadlem, 150 mm od vnitřního povrchu boční stěny. Nebude se brát ohled na oblouky kol a jiné odchylky výšky podlahy. Tyto rozměry budou také použity v případě sedadel směřujících dovnitř v jejich středových rovinách. |
| --- | --- |

5.2.1

Bod SR je umístěn na opěradle sedadla každého vnějšího sedadla směřujícího vpřed nebo vzad (nebo předpokládané poloze sedadla), 500 mm nad podlahou pod sedadlem, 150 mm od vnitřního povrchu boční stěny. Nebude se brát ohled na oblouky kol a jiné odchylky výšky podlahy. Tyto rozměry budou také použity v případě sedadel směřujících dovnitř v jejich středových rovinách.

| 5.2.2 | Jestliže dvě strany vozidla nejsou souměrné s ohledem na uspořádání podlahy, a proto jsou výšky bodů SR odlišné, bude schod mezi dvěma liniemi podlahy zbývajícího prostoru brán jako podélná svislá středová rovina vozidla (viz obrázek 2c)); |
| --- | --- |

5.2.2

Jestliže dvě strany vozidla nejsou souměrné s ohledem na uspořádání podlahy, a proto jsou výšky bodů SR odlišné, bude schod mezi dvěma liniemi podlahy zbývajícího prostoru brán jako podélná svislá středová rovina vozidla (viz obrázek 2c));

| 5.2.3 | Krajní zadní poloha zbývajícího prostoru je svislá rovina 200 mm za bodem SR krajního zadního vnějšího sedadla nebo vnitřní čelo zadní stěny vozidla, je-li tato méně než 200 mm za bodem SR.

  Krajní přední poloha zbývajícího prostoru je svislá rovina 600 mm před bodem SR krajního předního sedadla (osoby, posádky nebo řidiče) ve vozidle nastaveného do své polohy úplně vpředu.
  Nejsou-li krajní zadní a krajní přední sedadla na obou stranách vozidla ve stejné příčné rovině, bude délka zbývajícího prostoru na každé straně odlišná. |
| --- | --- |

5.2.3

Krajní zadní poloha zbývajícího prostoru je svislá rovina 200 mm za bodem SR krajního zadního vnějšího sedadla nebo vnitřní čelo zadní stěny vozidla, je-li tato méně než 200 mm za bodem SR.

Krajní přední poloha zbývajícího prostoru je svislá rovina 600 mm před bodem SR krajního předního sedadla (osoby, posádky nebo řidiče) ve vozidle nastaveného do své polohy úplně vpředu.

Nejsou-li krajní zadní a krajní přední sedadla na obou stranách vozidla ve stejné příčné rovině, bude délka zbývajícího prostoru na každé straně odlišná.

| 5.2.4 | Zbývající prostor je souvislý v prostoru pro osoby, posádku a řidiče mezi jeho krajní zadní a krajní přední rovinou a je definován pohybem definované příčné roviny po délce vozidla podél přímek procházejících body SR na obou stranách vozidla. Za bodem Sr krajního zadního sedadla a před bodem Sr krajního předního sedadla jsou přímky vodorovné. |
| --- | --- |

5.2.4

Zbývající prostor je souvislý v prostoru pro osoby, posádku a řidiče mezi jeho krajní zadní a krajní přední rovinou a je definován pohybem definované příčné roviny po délce vozidla podél přímek procházejících body SR na obou stranách vozidla. Za bodem Sr krajního zadního sedadla a před bodem Sr krajního předního sedadla jsou přímky vodorovné.

| 5.2.5 | Výrobce může definovat větší zbývající prostor, než který je nutný pro dané uspořádání sedadla, aby simuloval nejhorší případ ve skupině typů vozidel a umožnil budoucí vývoj konstrukce. |
| --- | --- |

5.2.5

Výrobce může definovat větší zbývající prostor, než který je nutný pro dané uspořádání sedadla, aby simuloval nejhorší případ ve skupině typů vozidel a umožnil budoucí vývoj konstrukce.

Obrázek 2

Specifikace zbývajícího prostoru

příčná uspořádání a) a c)

Image

b)   podélné uspořádání

Image

5.3   Specifikace zkoušky překlopení na úplném vozidle jako základní schvalovací metoda

Zkouška překlopení je boční zkouška klopení (viz obrázek 3), která je určena následujícím způsobem:

| 5.3.1 | úplné vozidlo stojí na sklopné plošině se zajištěnými závěsy a je pomalu sklápěno do nestabilní rovnovážné polohy. Jestliže typ vozidla není vybaven zádržnými systémy pro cestující, bude zkoušen při pohotovostní hmotnosti. Je-li typ vozidla vybaven zádržnými systémy pro cestující, bude zkoušen při celkové účinné hmotnosti vozidla; |
| --- | --- |

5.3.1

úplné vozidlo stojí na sklopné plošině se zajištěnými závěsy a je pomalu sklápěno do nestabilní rovnovážné polohy. Jestliže typ vozidla není vybaven zádržnými systémy pro cestující, bude zkoušen při pohotovostní hmotnosti. Je-li typ vozidla vybaven zádržnými systémy pro cestující, bude zkoušen při celkové účinné hmotnosti vozidla;

| 5.3.2 | zkouška překlopení začíná v této nestabilní poloze vozidla s nulovou úhlovou rychlostí a osa rotace probíhá skrz body kontaktů kolo-země. V tomto okamžiku má vozidlo vztažnou energii ER (viz odstavec 3.2.2.1 a obrázek 3); |
| --- | --- |

5.3.2

zkouška překlopení začíná v této nestabilní poloze vozidla s nulovou úhlovou rychlostí a osa rotace probíhá skrz body kontaktů kolo-země. V tomto okamžiku má vozidlo vztažnou energii ER (viz odstavec 3.2.2.1 a obrázek 3);

| 5.3.3 | vozidlo se nakloní do jámy s vodorovným, suchým a hladkým zemním povrchem o jmenovité hloubce 800 mm; |
| --- | --- |

5.3.3

vozidlo se nakloní do jámy s vodorovným, suchým a hladkým zemním povrchem o jmenovité hloubce 800 mm;

| 5.3.4 | podrobná technická specifikace zkoušky překlopení na úplném vozidle jako základní zkoušky pro schválení typu je uvedena v příloze 5. |
| --- | --- |

5.3.4

podrobná technická specifikace zkoušky překlopení na úplném vozidle jako základní zkoušky pro schválení typu je uvedena v příloze 5.

Obrázek 3

Specifikace zkoušky překlopení na úplném vozidle ukazující cestu těžiště skrz počáteční nestabilní rovnovážnou polohu

Image

5.4   Specifikace rovnocenných zkoušek pro schválení typu

Místo zkoušky překlopení na úplném vozidle lze podle uvážení výrobce zvolit jednu z následujících rovnocenných metod zkoušek pro schválení typu:

| 5.4.1 | zkoušku překlopení na částech karoserie, které jsou reprezentativní pro úplné vozidlo v souladu s požadavky přílohy 6; |
| --- | --- |

5.4.1

zkoušku překlopení na částech karoserie, které jsou reprezentativní pro úplné vozidlo v souladu s požadavky přílohy 6;

| 5.4.2 | zkoušky kvazi statického zatížení částí karoserie v souladu s požadavky přílohy 7; |
| --- | --- |

5.4.2

zkoušky kvazi statického zatížení částí karoserie v souladu s požadavky přílohy 7;

| 5.4.3 | kvazi statické výpočty založené na výsledcích zkoušek částí v souladu s požadavky přílohy 8; |
| --- | --- |

5.4.3

kvazi statické výpočty založené na výsledcích zkoušek částí v souladu s požadavky přílohy 8;

| 5.4.4 | počítačovou simulaci pomocí dynamických výpočtů základní zkoušky překlopení na úplném vozidle v souladu s požadavky přílohy 9. |
| --- | --- |

5.4.4

počítačovou simulaci pomocí dynamických výpočtů základní zkoušky překlopení na úplném vozidle v souladu s požadavky přílohy 9.

| 5.4.5 | Základním principem je, že rovnocenná metoda zkoušky pro schválení typu musí být provedena tak, že představuje základní zkoušku překlopení uvedenou v příloze 5. Jestliže rovnocenná metoda zkoušky pro schválení typu zvolená výrobcem nemůže zohlednit některou zvláštní funkci nebo konstrukci vozidla (např. instalace klimatizace na střeše, měnící se výška střední bočnice, měnící se výška střechy), může technická zkušebna požadovat, aby zkoušku překlopení uvedenou v příloze 5 podstoupilo úplné vozidlo. |
| --- | --- |

5.4.5

Základním principem je, že rovnocenná metoda zkoušky pro schválení typu musí být provedena tak, že představuje základní zkoušku překlopení uvedenou v příloze 5. Jestliže rovnocenná metoda zkoušky pro schválení typu zvolená výrobcem nemůže zohlednit některou zvláštní funkci nebo konstrukci vozidla (např. instalace klimatizace na střeše, měnící se výška střední bočnice, měnící se výška střechy), může technická zkušebna požadovat, aby zkoušku překlopení uvedenou v příloze 5 podstoupilo úplné vozidlo.

5.5   Zkoušení kloubových vozidel

V případě kloubového vozidla musí každá tuhá část vozidla splnit obecný požadavek uvedený v odstavci 5.1. Každá tuhá část kloubového vozidla musí být zkoušena zvlášť nebo v kombinaci popsané v příloze 5 odst. 2.3 nebo v příloze 3 odst. 2.6.7.

5.6   Směr zkoušky překlopení

Zkouška překlopení bude provedena na straně vozidla, která je nebezpečnější s ohledem na zbývající prostor. Rozhodnutí přijme technická zkušebna na základě návrhu výrobce při uvažování alespoň následujících ohledů:

| 5.6.1 | boční výstřednosti těžiště a jejího účinku na vztažnou energii v nestabilní výchozí poloze vozidla, viz odstavec 3.2.2.1; |
| --- | --- |

5.6.1

boční výstřednosti těžiště a jejího účinku na vztažnou energii v nestabilní výchozí poloze vozidla, viz odstavec 3.2.2.1;

| 5.6.2 | nesouměrnosti zbývajícího prostoru, viz odstavec 5.2.2; |
| --- | --- |

5.6.2

nesouměrnosti zbývajícího prostoru, viz odstavec 5.2.2;

| 5.6.3 | různých nesouměrných konstrukčních vlastností obou stran vozidla a opory poskytované přepážkami nebo vnitřními skříněmi (např. šatníky, toaletou, kuchyňkou). Strana s menší oporou bude zvolena za směr zkoušky překlopení. |
| --- | --- |

5.6.3

různých nesouměrných konstrukčních vlastností obou stran vozidla a opory poskytované přepážkami nebo vnitřními skříněmi (např. šatníky, toaletou, kuchyňkou). Strana s menší oporou bude zvolena za směr zkoušky překlopení.

6.   Změna a rozšíření schválení typu vozidla

| 6.1 | Každá změna schváleného typu vozidla se musí oznámit správnímu orgánu, který udělil schválení typu. Správní orgán pak může buď:






  6.1.1 | souhlasit, že provedené změny pravděpodobně nepovedou ke znatelnému účinku a že v každém případě změněný typ vozidla stále vyhovuje požadavkům tohoto předpisu a představuje část skupiny typů vozidel spolu se schváleným typem vozidla, nebo |
| --- | --- | --- |

6.1

Každá změna schváleného typu vozidla se musí oznámit správnímu orgánu, který udělil schválení typu. Správní orgán pak může buď:

6.1.1

souhlasit, že provedené změny pravděpodobně nepovedou ke znatelnému účinku a že v každém případě změněný typ vozidla stále vyhovuje požadavkům tohoto předpisu a představuje část skupiny typů vozidel spolu se schváleným typem vozidla, nebo

| 6.1.2 | vyžadovat další zkušební protokol technické zkušebny odpovědné za provádění zkoušek, aby se dokázalo, že nový typ vozidla vyhovuje požadavkům tohoto předpisu a představuje část skupiny typů vozidel spolu se schváleným typem vozidla, nebo |
| --- | --- |

6.1.2

vyžadovat další zkušební protokol technické zkušebny odpovědné za provádění zkoušek, aby se dokázalo, že nový typ vozidla vyhovuje požadavkům tohoto předpisu a představuje část skupiny typů vozidel spolu se schváleným typem vozidla, nebo

| 6.1.3 | odmítnout rozšíření schválení a požadovat, aby se provedl nový schvalovací postup. |
| --- | --- |

6.1.3

odmítnout rozšíření schválení a požadovat, aby se provedl nový schvalovací postup.

| 6.2 | Rozhodnutí správního orgánu a technické zkušebny bude založeno na třech kritériích nejhoršího případu:






  6.2.1 | konstrukčním kritériem se rozumí, zda dojde ke změně nástavby nebo nikoli (viz příloha 4). Jestliže nedojde k žádné změně nebo je nová nástavba pevnější, je to příznivé; |
| --- | --- | --- |

6.2

Rozhodnutí správního orgánu a technické zkušebny bude založeno na třech kritériích nejhoršího případu:

6.2.1

konstrukčním kritériem se rozumí, zda dojde ke změně nástavby nebo nikoli (viz příloha 4). Jestliže nedojde k žádné změně nebo je nová nástavba pevnější, je to příznivé;

| 6.2.2 | energetickým kritériem se rozumí, zda dojde ke změně vztažné energie nebo nikoli. Jestliže má nový typ vozidla stejnou nebo menší vztažnou energii než schválený, je to příznivé; |
| --- | --- |

6.2.2

energetickým kritériem se rozumí, zda dojde ke změně vztažné energie nebo nikoli. Jestliže má nový typ vozidla stejnou nebo menší vztažnou energii než schválený, je to příznivé;

| 6.2.3 | kritérium zbývajícího prostoru je založené na povrchu obálky zbývajícího prostoru. Je-li zbývající prostor nového typu vozidla všude v rozsahu schváleného případu zbývajícího prostoru, je to příznivé. |
| --- | --- |

6.2.3

kritérium zbývajícího prostoru je založené na povrchu obálky zbývajícího prostoru. Je-li zbývající prostor nového typu vozidla všude v rozsahu schváleného případu zbývajícího prostoru, je to příznivé.

| 6.3 | Jestliže jsou všechna tři kritéria popsaná v odstavci 6.2 změněna příznivě, bude rozšíření schválení uděleno bez dalšího šetření.
  Jestliže jsou všechny tři odpovědi nepříznivé, požaduje se nový schvalovací postup.
  Jestliže jsou odpovědi smíšené, bude požadováno nové šetření (např. zkoušky, výpočet, konstrukční analýza). Tato šetření určí technická zkušebna ve spolupráci s výrobcem. |
| --- | --- |

6.3

Jestliže jsou všechna tři kritéria popsaná v odstavci 6.2 změněna příznivě, bude rozšíření schválení uděleno bez dalšího šetření.

Jestliže jsou všechny tři odpovědi nepříznivé, požaduje se nový schvalovací postup.

Jestliže jsou odpovědi smíšené, bude požadováno nové šetření (např. zkoušky, výpočet, konstrukční analýza). Tato šetření určí technická zkušebna ve spolupráci s výrobcem.

| 6.4 | Oznámení o potvrzení nebo zamítnutí schválení s uvedením změn bude smluvním stranám dohody uplatňujícím tento předpis oznámeno postupem stanoveným výše v odstavci 4.3. |
| --- | --- |

6.4

Oznámení o potvrzení nebo zamítnutí schválení s uvedením změn bude smluvním stranám dohody uplatňujícím tento předpis oznámeno postupem stanoveným výše v odstavci 4.3.

| 6.5 | Správní orgán, který vydává rozšíření schválení přidělí každému formuláři sdělení o rozšíření pořadové číslo. |
| --- | --- |

6.5

Správní orgán, který vydává rozšíření schválení přidělí každému formuláři sdělení o rozšíření pořadové číslo.

7.   SHODNOST VÝROBY

| 7.1 | Postup pro zajištění shodnosti výroby musí odpovídat postupům stanoveným v dohodě, dodatku 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2). |
| --- | --- |

7.1

Postup pro zajištění shodnosti výroby musí odpovídat postupům stanoveným v dohodě, dodatku 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2).

| 7.2 | Každé vozidlo schválené podle tohoto předpisu musí být vyrobeno tak, aby bylo shodné se schváleným typem a splňovalo požadavky uvedené v odstavci 5 výše. Kontrolovány budou pouze ty prvky, které výrobce stanoví jako část nástavby. |
| --- | --- |

7.2

Každé vozidlo schválené podle tohoto předpisu musí být vyrobeno tak, aby bylo shodné se schváleným typem a splňovalo požadavky uvedené v odstavci 5 výše. Kontrolovány budou pouze ty prvky, které výrobce stanoví jako část nástavby.

| 7.3 | Obvyklá četnost kontrol z pověření správního orgánu je jedna kontrola za dva roky. Je-li v průběhu jedné z těchto návštěv objevena neshodnost, může správní orgán zvýšit četnost návštěv, aby znovu co nejrychleji zajistil shodnost výroby. |
| --- | --- |

7.3

Obvyklá četnost kontrol z pověření správního orgánu je jedna kontrola za dva roky. Je-li v průběhu jedné z těchto návštěv objevena neshodnost, může správní orgán zvýšit četnost návštěv, aby znovu co nejrychleji zajistil shodnost výroby.

8.   POSTIHY PŘI NESHODNOSTI VÝROBY

| 8.1 | Schválení typu vozidla udělené podle tohoto předpisu může být odňato, pokud nejsou splněny požadavky uvedené v odstavci 7 výše. |
| --- | --- |

8.1

Schválení typu vozidla udělené podle tohoto předpisu může být odňato, pokud nejsou splněny požadavky uvedené v odstavci 7 výše.

| 8.2 | Jestliže smluvní strana uplatňující tento předpis odejme dříve udělené schválení, bude o tom informovat ostatní smluvní strany uplatňující tento předpis pomocí kopie schvalovacího formuláře, na jehož konci je velkými písmeny napsaná poznámka „SCHVÁLENÍ ODŇATO“, která je podepsána a opatřena datem. |
| --- | --- |

8.2

Jestliže smluvní strana uplatňující tento předpis odejme dříve udělené schválení, bude o tom informovat ostatní smluvní strany uplatňující tento předpis pomocí kopie schvalovacího formuláře, na jehož konci je velkými písmeny napsaná poznámka „SCHVÁLENÍ ODŇATO“, která je podepsána a opatřena datem.

9.   DEFINITIVNÍ UKONČENÍ VÝROBY

Jestliže držitel schválení úplně přestane vyrábět typ vozidla schválený v souladu s tímto předpisem, informuje o tom správní orgán, který schválení udělil. Po obdržení příslušného sdělení správní orgán informuje ostatní smluvní strany uplatňující tento předpis pomocí kopie schvalovacího formuláře, na jehož konci je napsaná velkými písmeny poznámka „VÝROBA UKONČENA“, která je podepsána a opatřena datem.

10.   PŘECHODNÁ USTANOVENÍ

| 10.1 | Počínaje úředním datem vstupu v platnost série změn 01 tohoto předpisu žádná ze smluvních stran uplatňujících tento předpis neodmítne udělit schválení EHK podle tohoto předpisu ve znění série změn 01. |
| --- | --- |

10.1

Počínaje úředním datem vstupu v platnost série změn 01 tohoto předpisu žádná ze smluvních stran uplatňujících tento předpis neodmítne udělit schválení EHK podle tohoto předpisu ve znění série změn 01.

| 10.2 | Počínaje 60 měsíci po datu vstupu v platnost udělí smluvní strany uplatňující tento předpis schválení EHK pro nové typy vozidel, jak je definováno v tomto předpisu, pouze, pokud typ vozidla, který se má schválit, splňuje požadavky tohoto předpisu ve znění podle série změn 01. |
| --- | --- |

10.2

Počínaje 60 měsíci po datu vstupu v platnost udělí smluvní strany uplatňující tento předpis schválení EHK pro nové typy vozidel, jak je definováno v tomto předpisu, pouze, pokud typ vozidla, který se má schválit, splňuje požadavky tohoto předpisu ve znění podle série změn 01.

| 10.3 | Smluvní strany uplatňující tento předpis neodmítnou udělení rozšíření schválení předchozím sériím změn tohoto předpisu. |
| --- | --- |

10.3

Smluvní strany uplatňující tento předpis neodmítnou udělení rozšíření schválení předchozím sériím změn tohoto předpisu.

| 10.4 | Schválení EHK udělená podle tohoto předpisu v jeho původní formě dříve než 60 měsíců po datu vstupu v platnost a všechna rozšíření takových schválení zůstanou v platnosti na dobu neurčitou podle odstavce 10.6 níže. Pokud typ vozidla schválený podle předchozích sérií změn splňuje požadavky tohoto předpisu ve znění série změn 01, smluvní strany, které udělily schválení, oznámí tuto skutečnost ostatním smluvním stranám uplatňujícím tento předpis. |
| --- | --- |

10.4

Schválení EHK udělená podle tohoto předpisu v jeho původní formě dříve než 60 měsíců po datu vstupu v platnost a všechna rozšíření takových schválení zůstanou v platnosti na dobu neurčitou podle odstavce 10.6 níže. Pokud typ vozidla schválený podle předchozích sérií změn splňuje požadavky tohoto předpisu ve znění série změn 01, smluvní strany, které udělily schválení, oznámí tuto skutečnost ostatním smluvním stranám uplatňujícím tento předpis.

| 10.5 | Žádná ze smluvních stran uplatňujících tento předpis neodmítne vnitrostátní schválení typu pro typ vozidla schválený podle série změn 01 tohoto předpisu. |
| --- | --- |

10.5

Žádná ze smluvních stran uplatňujících tento předpis neodmítne vnitrostátní schválení typu pro typ vozidla schválený podle série změn 01 tohoto předpisu.

| 10.6 | Počínaje 144 měsíců po vstupu v platnost série změn 01 tohoto předpisu smluvní strany uplatňujících tento předpis mohou odmítnout první národní registraci (první uvedení do provozu) vozidla, které nesplňuje požadavky série změn 01 tohoto předpisu. |
| --- | --- |

10.6

Počínaje 144 měsíců po vstupu v platnost série změn 01 tohoto předpisu smluvní strany uplatňujících tento předpis mohou odmítnout první národní registraci (první uvedení do provozu) vozidla, které nesplňuje požadavky série změn 01 tohoto předpisu.

| 10.7 | Počínaje dnem vstupu série změn 02 v platnost žádná ze smluvních stran uplatňujících tento předpis neodmítne udělit schválení podle tohoto předpisu ve znění série změn 02. |
| --- | --- |

10.7

Počínaje dnem vstupu série změn 02 v platnost žádná ze smluvních stran uplatňujících tento předpis neodmítne udělit schválení podle tohoto předpisu ve znění série změn 02.

| 10.8 | Do uplynutí 48 měsíců ode dne vstupu série změn 02 v platnost žádná ze smluvních stran neodmítne vnitrostátní nebo regionální schválení vozidla schváleného podle předcházejících sérií změn tohoto předpisu. |
| --- | --- |

10.8

Do uplynutí 48 měsíců ode dne vstupu série změn 02 v platnost žádná ze smluvních stran neodmítne vnitrostátní nebo regionální schválení vozidla schváleného podle předcházejících sérií změn tohoto předpisu.

| 10.9 | Počínaje dnem 9. listopadu 2017 mohou smluvní strany odmítnout první registraci nového vozidla, které nesplňuje požadavky série změn 02 tohoto předpisu. |
| --- | --- |

10.9

Počínaje dnem 9. listopadu 2017 mohou smluvní strany odmítnout první registraci nového vozidla, které nesplňuje požadavky série změn 02 tohoto předpisu.

| 10.10 | Bez ohledu na ustanovení odstavců 10.8 a 10.9 zůstanou schválení kategorií a tříd vozidel udělená podle předcházejících sérií změn tohoto předpisu, jichž se série změn 02 netýká, nadále v platnosti a smluvní strany uplatňující tento předpis je musí nadále uznávat. |
| --- | --- |

10.10

Bez ohledu na ustanovení odstavců 10.8 a 10.9 zůstanou schválení kategorií a tříd vozidel udělená podle předcházejících sérií změn tohoto předpisu, jichž se série změn 02 netýká, nadále v platnosti a smluvní strany uplatňující tento předpis je musí nadále uznávat.

| 10.11 | Smluvní strany uplatňující tento předpis neodmítnou udělit rozšíření schválení podle předcházejících sérií změn tohoto předpisu. |
| --- | --- |

10.11

Smluvní strany uplatňující tento předpis neodmítnou udělit rozšíření schválení podle předcházejících sérií změn tohoto předpisu.

11.   NÁZVY A ADRESY TECHNICKÝCH ZKUŠEBEN ODPOVĚDNÝCH ZA PROVÁDĚNÍ SCHVALOVACÍCH ZKOUŠEK A NÁZVY A ADRESY SPRÁVNÍCH ORGÁNŮ

Smluvní strany, které uplatňují tento předpis, sdělí sekretariátu Organizace spojených národů názvy a adresy technických zkušeben odpovědných za schvalovací zkoušky a názvy a adresy správních orgánů, které udělují schválení. Formuláře vydané v jiných zemích pro potvrzení schválení nebo rozšíření nebo odmítnutí nebo odejmutí schválení budou zaslány správním orgánům všech smluvních stran.

---

(1)  Podle definice v příloze 7 úplného usnesení o konstrukci vozidel (R.E.3) (dokument TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2, naposledy pozměněný změnou č. 4).

(2)  1 pro Německo, 2 pro Francii, 3 pro Itálii, 4 pro Nizozemsko, 5 pro Švédsko, 6 pro Belgii, 7 pro Maďarsko, 8 pro Českou republiku, 9 pro Španělsko, 10 pro Srbsko, 11 pro Spojené království, 12 pro Rakousko, 13 pro Lucembursko, 14 pro Švýcarsko, 15 (neobsazeno), 16 pro Norsko, 17 pro Finsko, 18 pro Dánsko, 19 pro Rumunsko, 20 pro Polsko, 21 pro Portugalsko, 22 pro Ruskou federaci, 23 pro Řecko, 24 pro Irsko, 25 pro Chorvatsko, 26 pro Slovinsko, 27 pro Slovensko, 28 pro Bělorusko, 29 pro Estonsko, 30 (neobsazeno), 31 pro Bosnu a Hercegovinu, 32 pro Lotyšsko, 33 (neobsazeno), 34 pro Bulharsko, 35 (neobsazeno), 36 pro Litvu, 37 pro Turecko, 38 (neobsazeno), 39 pro Ázerbajdžán, 40 pro Bývalou jugoslávskou republiku Makedonii, 41 (neobsazeno), 42 pro Evropské společenství (schválení udělují jeho členské státy a užívají své příslušné symboly EHK), 43 pro Japonsko, 44 (neobsazeno), 45 pro Austrálii, 46 pro Ukrajinu, 47 pro Jižní Afriku, 48 pro Nový Zéland, 49 pro Kypr, 50 pro Maltu, 51 pro Korejskou republiku, 52 pro Malajsii, 53 pro Thajsko, 54 a 55 (neobsazeno), 56 pro Černou Horu a 58 pro Tunisko. Dalším státům se přidělí následná čísla chronologicky v pořadí, ve kterém budou ratifikovat Dohodu o přijetí jednotných technických pravidel pro kolová vozidla, zařízení a části, které se mohou montovat a/nebo užívat na kolových vozidlech, a o podmínkách pro vzájemné uznávání schválení typu udělených na základě těchto pravidel, nebo v němž budou k této dohodě přistupovat. Takto přidělená čísla sdělí smluvním stranám dohody generální tajemník Organizace spojených národů.

---

PŘÍLOHA 1

SDĚLENÍ

(Maximální formát: A4 (210 × 297 mm))

Image

Image

---

PŘÍLOHA 2

USPOŘÁDÁNÍ ZNAČKY SCHVÁLENÍ TYPU

(viz odstavec 4.4 tohoto předpisu)

Image

---

PŘÍLOHA 3

STANOVENÍ TĚŽIŠTĚ VOZIDLA

1.   Všeobecné zásady

| 1.1 | Vztažná a celková energie, která se má pohltit při zkoušce překlopení, přímo závisí na poloze těžiště vozidla. Proto by mělo být jeho stanovení co nejpřesnější. Metoda měření rozměrů, úhlů a hodnot zatížení a přesnost měření budou zaznamenány pro vyhodnocení technickou zkušebnou. Vyžaduje se následující přesnost měřícího přístroje:













  — | pro měření menší než 2 000 mm |
| --- | --- | --- |

1.1

Vztažná a celková energie, která se má pohltit při zkoušce překlopení, přímo závisí na poloze těžiště vozidla. Proto by mělo být jeho stanovení co nejpřesnější. Metoda měření rozměrů, úhlů a hodnot zatížení a přesnost měření budou zaznamenány pro vyhodnocení technickou zkušebnou. Vyžaduje se následující přesnost měřícího přístroje:

—

pro měření menší než 2 000 mm

Přesnost

± 1 mm,

| — | pro měření větší než 2 000 mm |
| --- | --- |

—

pro měření větší než 2 000 mm

Přesnost

± 0,05 procent,

| — | pro měřené úhly |
| --- | --- |

—

pro měřené úhly

Přesnost

± 1 procento,

| — | pro měřené hodnoty zatížení |
| --- | --- |

—

pro měřené hodnoty zatížení

přesnost

± 0,2 procenta.

Rozvor/rozvory a vzdálenost mezi středy stop kola/kol u každé nápravy (stopy každé nápravy) budou určeny z výkresů výrobce.

| 1.2 | Je stanovený zajištěný závěs jako podmínka pro stanovení těžiště a pro provedení vlastní zkoušky překlopení. Závěs bude zajištěn při obvyklé provozní poloze, jak je stanoveno výrobcem. |
| --- | --- |

1.2

Je stanovený zajištěný závěs jako podmínka pro stanovení těžiště a pro provedení vlastní zkoušky překlopení. Závěs bude zajištěn při obvyklé provozní poloze, jak je stanoveno výrobcem.

| 1.3 | Poloha těžiště je definována třemi parametry:






  1.3.1 | podélnou vzdáleností (l1) od středové linie přední nápravy; |
| --- | --- | --- |

1.3

Poloha těžiště je definována třemi parametry:

1.3.1

podélnou vzdáleností (l1) od středové linie přední nápravy;

| 1.3.2 | příčnou vzdáleností (t) od svislé podélné středové roviny vozidla. |
| --- | --- |

1.3.2

příčnou vzdáleností (t) od svislé podélné středové roviny vozidla.

| 1.3.3 | svislou výškou (h0) nad úrovní rovné země, když jsou pneumatiky nafouknuty podle požadavku pro vozidlo |
| --- | --- |

1.3.3

svislou výškou (h0) nad úrovní rovné země, když jsou pneumatiky nafouknuty podle požadavku pro vozidlo

| 1.4 | Zde je popsána metoda stanovení l1, t, h0 pomocí snímačů zatížení. Alternativní metody při použití např. zdvihacího vybavení a/nebo sklopných stolů může výrobce navrhnout technické zkušebně, která rozhodne, zda je metoda přijatelná na základě stupně přesnosti. |
| --- | --- |

1.4

Zde je popsána metoda stanovení l1, t, h0 pomocí snímačů zatížení. Alternativní metody při použití např. zdvihacího vybavení a/nebo sklopných stolů může výrobce navrhnout technické zkušebně, která rozhodne, zda je metoda přijatelná na základě stupně přesnosti.

| 1.5 | Poloha těžiště nenaloženého vozidla (pohotovostní hmotnost Mk) bude stanovena měřeními. |
| --- | --- |

1.5

Poloha těžiště nenaloženého vozidla (pohotovostní hmotnost Mk) bude stanovena měřeními.

| 1.6 | Může být stanoveno těžiště vozidla s celkovou účinnou hmotností (Mt):






  1.6.1 | měřením vozidla ve stavu celkové účinné hmotnosti, nebo |
| --- | --- | --- |

1.6

Může být stanoveno těžiště vozidla s celkovou účinnou hmotností (Mt):

1.6.1

měřením vozidla ve stavu celkové účinné hmotnosti, nebo

| 1.6.2 | pomocí změřené polohy těžiště ve stavu pohotovostní hmotnosti a při uvažování vlivu celkové hmotnosti cestujících. |
| --- | --- |

1.6.2

pomocí změřené polohy těžiště ve stavu pohotovostní hmotnosti a při uvažování vlivu celkové hmotnosti cestujících.

| 1.6.3 | U dvoupodlažního vozidla se zohlední hmotnost cestujících na sedadlech dolního i horního podlaží. |
| --- | --- |

1.6.3

U dvoupodlažního vozidla se zohlední hmotnost cestujících na sedadlech dolního i horního podlaží.

2.   Měření

| 2.1 | Poloha těžiště vozidla bude stanovena ve stavu pohotovostní hmotnosti nebo stavu celkové účinné hmotnosti, jak je definováno v odstavcích 1.5 a 1.6. Pro stanovení polohy těžiště ve stavu celkové účinné hmotnosti vozidla bude hmotnost jednotlivého cestujícího (upravená konstantním koeficientem k = 0,5) uložena a pevně držena 100 mm nad a 100 mm před bodem R (který je definován v předpisu 21, příloze 5) sedadla. |
| --- | --- |

2.1

Poloha těžiště vozidla bude stanovena ve stavu pohotovostní hmotnosti nebo stavu celkové účinné hmotnosti, jak je definováno v odstavcích 1.5 a 1.6. Pro stanovení polohy těžiště ve stavu celkové účinné hmotnosti vozidla bude hmotnost jednotlivého cestujícího (upravená konstantním koeficientem k = 0,5) uložena a pevně držena 100 mm nad a 100 mm před bodem R (který je definován v předpisu 21, příloze 5) sedadla.

| 2.2 | Podélná souřadnice (l1) a příčná souřadnice (t) těžiště budou stanoveny na společném vodorovném základě (viz obrázek A3.1), kde každé kolo nebo zdvojené kolo vozidla stojí na jednotlivém snímači zatížení. Každé řízené kolo bude nastaveno do polohy přímo vpřed. |
| --- | --- |

2.2

Podélná souřadnice (l1) a příčná souřadnice (t) těžiště budou stanoveny na společném vodorovném základě (viz obrázek A3.1), kde každé kolo nebo zdvojené kolo vozidla stojí na jednotlivém snímači zatížení. Každé řízené kolo bude nastaveno do polohy přímo vpřed.

| 2.3 | Jednotlivé odečty snímačů zatížení budou zaznamenány současně a využijí se pro výpočet celkové hmotnosti vozidla a polohy těžiště. |
| --- | --- |

2.3

Jednotlivé odečty snímačů zatížení budou zaznamenány současně a využijí se pro výpočet celkové hmotnosti vozidla a polohy těžiště.

| 2.4 | Podélná poloha těžiště ve vztahu ke středu bodu kontaktu předních kol (viz obrázek A3.1) je udána:



  kde:







  P1 | = | reakční zatížení na snímač zatížení pod levým kolem první nápravy |
| --- | --- | --- | --- |
| P2 | = | reakční zatížení na snímač zatížení pod pravým kolem první nápravy |
| P3 | = | reakční zatížení na snímač zatížení pod levým kolem / levými koly druhé nápravy |
| P4 | = | reakční zatížení na snímač zatížení pod pravým kolem / pravými koly druhé nápravy |
| P5 | = | reakční zatížení na snímač zatížení pod levým kolem / levými koly třetí nápravy |
| P6 | = | reakční zatížení na snímač zatížení pod pravým kolem / pravými koly třetí nápravy |
| Ptotal | = | (P1 + P2 + P3 + P4 + P5 + P6) | = | Mk pohotovostní hmotnost nebo |
| | = | Mt celková účinná hmotnost vozidla, podle daného případu |

2.4

Podélná poloha těžiště ve vztahu ke středu bodu kontaktu předních kol (viz obrázek A3.1) je udána:

Formula

kde:

P1

=

reakční zatížení na snímač zatížení pod levým kolem první nápravy

P2

=

reakční zatížení na snímač zatížení pod pravým kolem první nápravy

P3

=

reakční zatížení na snímač zatížení pod levým kolem / levými koly druhé nápravy

P4

=

reakční zatížení na snímač zatížení pod pravým kolem / pravými koly druhé nápravy

P5

=

reakční zatížení na snímač zatížení pod levým kolem / levými koly třetí nápravy

P6

=

reakční zatížení na snímač zatížení pod pravým kolem / pravými koly třetí nápravy

Ptotal

=

(P1 + P2 + P3 + P4 + P5 + P6)

=

Mk pohotovostní hmotnost nebo

=

Mt celková účinná hmotnost vozidla, podle daného případu

L1

=

vzdálenost od středu kola na 1. nápravě ke středu kola na druhé nápravě

L2

=

vzdálenost od středu kola na 1. nápravě ke středu kola na třetí nápravě, je-li instalována

Obrázek A3.1

Podélná poloha těžiště

Image

| 2.5 | Příčná poloha (t) těžiště vozidla ve vztahu k jeho podélné svislé středové rovině (viz obrázek A3.2) je udána



  kde:







  T1 | = | vzdálenost mezi středy stopy kola/kol na každém konci první nápravy |
| --- | --- | --- | --- |
| T2 | = | vzdálenost mezi středy stopy kola/kol na každém konci druhé nápravy |
| T3 | = | vzdálenost mezi středy stopy kola/kol na každém konci třetí nápravy |

2.5

Příčná poloha (t) těžiště vozidla ve vztahu k jeho podélné svislé středové rovině (viz obrázek A3.2) je udána

Formula

kde:

T1

=

vzdálenost mezi středy stopy kola/kol na každém konci první nápravy

T2

=

vzdálenost mezi středy stopy kola/kol na každém konci druhé nápravy

T3

=

vzdálenost mezi středy stopy kola/kol na každém konci třetí nápravy

Tato rovnice předpokládá, že se středy T1, T2, T3 může nakreslit přímka. Pokud tomu tak není, bude nutný zvláštní vzorec.

Jestliže je hodnota (t) záporná, pak těžiště vozidla je umístěno vpravo od středové linie vozidla.

Obrázek A3.2

Příčná poloha těžiště

Image

| 2.6 | Výška těžiště (h0) bude stanovena sklopením vozidla po délce a při použití jednotlivých snímačů zatížení na kolech dvou náprav. |
| --- | --- |

2.6

Výška těžiště (h0) bude stanovena sklopením vozidla po délce a při použití jednotlivých snímačů zatížení na kolech dvou náprav.

| 2.6.1 | Dva snímače zatížení budou umístěny na společné vodorovné rovině pro přijetí předních kol. Vodorovná rovina bude v dostatečné výšce nad okolními povrchy, aby mohlo být vozidlo sklopeno vpřed na požadovaný úhel (viz odstavec 2.6.2 níže), aniž by se jeho přední část dotkla tohoto povrchu. |
| --- | --- |

2.6.1

Dva snímače zatížení budou umístěny na společné vodorovné rovině pro přijetí předních kol. Vodorovná rovina bude v dostatečné výšce nad okolními povrchy, aby mohlo být vozidlo sklopeno vpřed na požadovaný úhel (viz odstavec 2.6.2 níže), aniž by se jeho přední část dotkla tohoto povrchu.

| 2.6.2 | Druhý pár snímačů zatížení bude umístěn do společné vodorovné roviny na vrcholu opěrných konstrukcí připravených pro přijetí kol druhé nápravy vozidla. Opěrné konstrukce budou dostatečně vysoké, aby poskytly vozidlu významný úhel sklonu a (> 20°). Čím je úhel větší, tím je přesnější výpočet – viz obrázek A3.3. Vozidlo je přemístěno na čtyři snímače zatížení a přední kola jsou zajištěna klínem, aby se zabránilo, že se vozidlo překlopí. Každé řízené kolo bude nastaveno do polohy řízení přímo vpřed. |
| --- | --- |

2.6.2

Druhý pár snímačů zatížení bude umístěn do společné vodorovné roviny na vrcholu opěrných konstrukcí připravených pro přijetí kol druhé nápravy vozidla. Opěrné konstrukce budou dostatečně vysoké, aby poskytly vozidlu významný úhel sklonu a (> 20°). Čím je úhel větší, tím je přesnější výpočet – viz obrázek A3.3. Vozidlo je přemístěno na čtyři snímače zatížení a přední kola jsou zajištěna klínem, aby se zabránilo, že se vozidlo překlopí. Každé řízené kolo bude nastaveno do polohy řízení přímo vpřed.

| 2.6.3 | Jednotlivé odečty snímačů zatížení budou zaznamenány současně a využijí se pro kontrolu celkové hmotnosti vozidla a polohy těžiště. |
| --- | --- |

2.6.3

Jednotlivé odečty snímačů zatížení budou zaznamenány současně a využijí se pro kontrolu celkové hmotnosti vozidla a polohy těžiště.

| 2.6.4 | Sklon zkoušky klopení bude stanoven rovnicí (viz obrázek A3.3)



  kde:







  H | = | výškový rozdíl mezi stopami kol první a druhé nápravy |
| --- | --- | --- | --- |
| L1 | = | vzdálenost od středu první a druhé nápravy kol |

2.6.4

Sklon zkoušky klopení bude stanoven rovnicí (viz obrázek A3.3)

Formula

kde:

H

=

výškový rozdíl mezi stopami kol první a druhé nápravy

L1

=

vzdálenost od středu první a druhé nápravy kol

| 2.6.5 | Pohotovostní hmotnost vozidla bude zkontrolována následujícím způsobem:
  Ftotal ≡ F1 + F2 + F3 + F4 ≡ Ptotal ≡ Mk

  kde:







  F1 | = | reakční zatížení na snímač zatížení pod levým kolem první nápravy |
| --- | --- | --- | --- |
| F2 | = | reakční zatížení na snímač zatížení pod pravým kolem první nápravy |
| F3 | = | reakční zatížení na snímač zatížení pod levým kolem druhé nápravy |
| F4 | = | reakční zatížení na snímač zatížení pod pravým kolem druhé nápravy |

2.6.5

Pohotovostní hmotnost vozidla bude zkontrolována následujícím způsobem:

Ftotal ≡ F1 + F2 + F3 + F4 ≡ Ptotal ≡ Mk

kde:

F1

=

reakční zatížení na snímač zatížení pod levým kolem první nápravy

F2

=

reakční zatížení na snímač zatížení pod pravým kolem první nápravy

F3

=

reakční zatížení na snímač zatížení pod levým kolem druhé nápravy

F4

=

reakční zatížení na snímač zatížení pod pravým kolem druhé nápravy

Jestliže této rovnici není vyhověno, bude měření opakováno a/nebo bude výrobce požádán, aby změnil hodnotu pohotovostní hmotnosti v technickém popisu vozidla.

| 2.6.6 | Výška (ho) těžiště vozidla je udána:



  kde:







  r | = | výška středu kola (na první nápravě) nad horním povrchem snímače zatížení |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.6

Výška (ho) těžiště vozidla je udána:

Formula

kde:

r

=

výška středu kola (na první nápravě) nad horním povrchem snímače zatížení

| 2.6.7 | Je-li kloubové vozidlo zkoušeno v samostatných částech, bude poloha těžiště stanovena samostatně pro každou část.

  Obrázek A3.3


  Stanovení výšky těžiště |
| --- | --- |

2.6.7

Je-li kloubové vozidlo zkoušeno v samostatných částech, bude poloha těžiště stanovena samostatně pro každou část.

Obrázek A3.3

Stanovení výšky těžiště

Image

---

PŘÍLOHA 4

POHLEDY NA KONSTRUKČNÍ POPIS NÁSTAVBY

1.   Všeobecné zásady

| 1.1 | Výrobce jednoznačně definuje nástavbu karoserie (viz např. obrázek A4.1) a uvede:






  1.1.1 | která pole přispívají k pevnosti a pohlcení energie nástavby; |
| --- | --- | --- |

1.1

Výrobce jednoznačně definuje nástavbu karoserie (viz např. obrázek A4.1) a uvede:

1.1.1

která pole přispívají k pevnosti a pohlcení energie nástavby;

| 1.1.2 | které spojovací prvky mezi poli přispívají ke kroutící pevnosti nástavby; |
| --- | --- |

1.1.2

které spojovací prvky mezi poli přispívají ke kroutící pevnosti nástavby;

| 1.1.3 | rozdělení hmotnosti mezi jmenovanými poli; |
| --- | --- |

1.1.3

rozdělení hmotnosti mezi jmenovanými poli;

| 1.1.4 | o kterých prvcích nástavby se předpokládá, že jsou tuhé. |
| --- | --- |

1.1.4

o kterých prvcích nástavby se předpokládá, že jsou tuhé.

Obrázek A4.1

Odvození nástavby z karoserie

Image

| 1.2 | Výrobce poskytne následující informace o prvcích nástavby:






  1.2.1 | výkresy se všemi významnými geometrickými měřeními nezbytnými pro vytvoření prvků a hodnocení jakékoli změny nebo modifikace prvku; |
| --- | --- | --- |

1.2

Výrobce poskytne následující informace o prvcích nástavby:

1.2.1

výkresy se všemi významnými geometrickými měřeními nezbytnými pro vytvoření prvků a hodnocení jakékoli změny nebo modifikace prvku;

| 1.2.2 | materiál prvků s odkazem na vnitrostátní nebo mezinárodní normy; |
| --- | --- |

1.2.2

materiál prvků s odkazem na vnitrostátní nebo mezinárodní normy;

| 1.2.3 | technologii spojení mezi konstrukčními prvky (nýtované, šroubované, lepené, svařované, typ svařování atd.). |
| --- | --- |

1.2.3

technologii spojení mezi konstrukčními prvky (nýtované, šroubované, lepené, svařované, typ svařování atd.).

| 1.3 | Každá nástavba bude mít alespoň dvě pole: jedno před těžištěm a jedno za těžištěm. |
| --- | --- |

1.3

Každá nástavba bude mít alespoň dvě pole: jedno před těžištěm a jedno za těžištěm.

| 1.4 | Nepožadují se žádné informace o jakýchkoli prvcích karoserie, které netvoří součásti nástavby. |
| --- | --- |

1.4

Nepožadují se žádné informace o jakýchkoli prvcích karoserie, které netvoří součásti nástavby.

2.   Pole

| 2.1 | Pole je definováno jako konstrukční část nástavby tvořící uzavřenou smyčku mezi dvěma rovinami, které jsou kolmé na svislou podélnou středovou rovinu vozidla. Pole zahrnuje jeden okenní (nebo dveřní) sloupek na každé straně vozidla a boční prvky, část střešní konstrukce a část konstrukce podlahy a pod podlahou. Každé pole má příčnou středovou rovinu (CP) kolmou na svislou podélnou středovou rovinu a procházející středovými body (Cp) okenních sloupků (viz obrázek A4.2). |
| --- | --- |

2.1

Pole je definováno jako konstrukční část nástavby tvořící uzavřenou smyčku mezi dvěma rovinami, které jsou kolmé na svislou podélnou středovou rovinu vozidla. Pole zahrnuje jeden okenní (nebo dveřní) sloupek na každé straně vozidla a boční prvky, část střešní konstrukce a část konstrukce podlahy a pod podlahou. Každé pole má příčnou středovou rovinu (CP) kolmou na svislou podélnou středovou rovinu a procházející středovými body (Cp) okenních sloupků (viz obrázek A4.2).

| 2.2 | Cp je definován jako bod v polovině výšky okna a na poloviční cestě šířky sloupku. Nejsou-li Cp levých a pravých bočních sloupků pole ve stejné příčné rovině, je CP pole nastavena na polovině cesty mezi příčnými rovinami těchto dvou Cp. |
| --- | --- |

2.2

Cp je definován jako bod v polovině výšky okna a na poloviční cestě šířky sloupku. Nejsou-li Cp levých a pravých bočních sloupků pole ve stejné příčné rovině, je CP pole nastavena na polovině cesty mezi příčnými rovinami těchto dvou Cp.

| 2.3 | Délka pole je měřena ve směru podélné osy vozidla a je určena vzdáleností mezi dvěma rovinami kolmými na svislou podélnou středovou rovinu vozidla. Existují dvě meze, které definují délku pole: uspořádání okna (dveří) a tvar a konstrukce okenních (dveřních) sloupků. |
| --- | --- |

2.3

Délka pole je měřena ve směru podélné osy vozidla a je určena vzdáleností mezi dvěma rovinami kolmými na svislou podélnou středovou rovinu vozidla. Existují dvě meze, které definují délku pole: uspořádání okna (dveří) a tvar a konstrukce okenních (dveřních) sloupků.

Obrázek A4.2

Definice délky polí

Image

| 2.3.1 | Maximální délka pole je definována délkou dvou sousedních okenních (dveřních) rámů



  kde:







  a | = | délka okenního (dveřního) rámu za j-tým sloupkem a |
| --- | --- | --- | --- |
| b | = | délka okenního (dveřního) rámu před j-tým sloupkem |

2.3.1

Maximální délka pole je definována délkou dvou sousedních okenních (dveřních) rámů

Formula

kde:

a

=

délka okenního (dveřního) rámu za j-tým sloupkem a

b

=

délka okenního (dveřního) rámu před j-tým sloupkem

Nejsou-li sloupky na protějších stranách pole v jedné příčné rovině nebo mají okenní rámy na každé straně vozidla různé délky (viz obrázek A4.3), je celková délka Wj pole definována:

Formula

kde:

| amin | = | menší hodnota z apravá strana nebo alevá strana |
| --- | --- | --- |
| bmin | = | menší hodnota z bpravá strana nebo blevá strana |
| L | = | podélný posun mezi středovými liniemi sloupků na levé a pravé straně vozidla |

amin

=

menší hodnota z apravá strana nebo alevá strana

bmin

=

menší hodnota z bpravá strana nebo blevá strana

L

=

podélný posun mezi středovými liniemi sloupků na levé a pravé straně vozidla

Obrázek A4.3

Definice délky pole, když sloupky na každé straně pole nejsou v jedné příčné rovině

Image

| 2.3.2 | Minimální délka pole bude zahrnovat celý okenní sloupek (včetně jeho sklonu, rohových poloměrů atd.). Pokud sklon a rohové poloměry překročí polovinu délky sousedního okna, bude další sloupek zahrnut do pole. |
| --- | --- |

2.3.2

Minimální délka pole bude zahrnovat celý okenní sloupek (včetně jeho sklonu, rohových poloměrů atd.). Pokud sklon a rohové poloměry překročí polovinu délky sousedního okna, bude další sloupek zahrnut do pole.

| 2.4 | Vzdálenost mezi dvěma poli bude definována jako vzdálenost mezi jejich CP. |
| --- | --- |

2.4

Vzdálenost mezi dvěma poli bude definována jako vzdálenost mezi jejich CP.

| 2.5 | Vzdálenost pole od těžiště vozidla bude definována jako kolmá vzdálenost od jeho CP k těžišti vozidla. |
| --- | --- |

2.5

Vzdálenost pole od těžiště vozidla bude definována jako kolmá vzdálenost od jeho CP k těžišti vozidla.

3.   Spojovací konstrukce mezi poli

| 3.1 | Spojovací konstrukce mezi poli budou jasně definované v nástavbě. Tyto konstrukční prvky patří do dvou odlišných kategorií:






  3.1.1 | Spojovací konstrukce, které tvoří součást nástavby. Tyto prvky budou označeny výrobcem v tomto podání návrhu; zahrnují:






  3.1.1.1 | konstrukci boční stěny, střešní konstrukci, konstrukci podlahy, která spojuje několik polí, |
| --- | --- | --- | --- |

3.1

Spojovací konstrukce mezi poli budou jasně definované v nástavbě. Tyto konstrukční prvky patří do dvou odlišných kategorií:

3.1.1

Spojovací konstrukce, které tvoří součást nástavby. Tyto prvky budou označeny výrobcem v tomto podání návrhu; zahrnují:

3.1.1.1

konstrukci boční stěny, střešní konstrukci, konstrukci podlahy, která spojuje několik polí,

| 3.1.1.2 | konstrukční prvky, které zpevňují jedno nebo více polí, například skříně pod sedadly, oblouky kol, konstrukce sedadel spojující boční stěnu k podlaze, konstrukce kuchyně, skříně na šaty a toalety. |
| --- | --- |

3.1.1.2

konstrukční prvky, které zpevňují jedno nebo více polí, například skříně pod sedadly, oblouky kol, konstrukce sedadel spojující boční stěnu k podlaze, konstrukce kuchyně, skříně na šaty a toalety.

| 3.1.2 | Další prvky, které nepřispívají ke konstrukční pevnosti vozidla, ale které mohou zasáhnout do zbývajícího prostoru, například: větrací vedení, zavazadlové skříně, otopná vedení. |
| --- | --- |

3.1.2

Další prvky, které nepřispívají ke konstrukční pevnosti vozidla, ale které mohou zasáhnout do zbývajícího prostoru, například: větrací vedení, zavazadlové skříně, otopná vedení.

4.   Rozdělení hmotnosti

| 4.1 | Výrobce jasně definuje část hmotnosti vozidla připisovanou každému z polí nástavby. Toto rozdělení hmotnosti bude vyjadřovat schopnost pohlcení energie a únosnost každého pole. Při definování rozdělení hmotnosti budou splněny následující požadavky:






  4.1.1 | součet hmotností připisovaných každému poli bude vztažen k hmotnosti M úplného vozidla:

  kde:







  mj | = | hmotnost připisovaná j-tému poli |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| n | = | počet polí v nástavbě |
| M | = | Mk pohotovostní hmotnost nebo |
| | = | Mt celková účinná hmotnost vozidla, podle daného případu |

4.1

Výrobce jasně definuje část hmotnosti vozidla připisovanou každému z polí nástavby. Toto rozdělení hmotnosti bude vyjadřovat schopnost pohlcení energie a únosnost každého pole. Při definování rozdělení hmotnosti budou splněny následující požadavky:

4.1.1

součet hmotností připisovaných každému poli bude vztažen k hmotnosti M úplného vozidla:

kde:

mj

=

hmotnost připisovaná j-tému poli

n

=

počet polí v nástavbě

M

=

Mk pohotovostní hmotnost nebo

=

Mt celková účinná hmotnost vozidla, podle daného případu

| 4.1.2 | těžiště rozdělených hmotností bude ve stejné poloze jako těžiště vozidla:

  kde:







  lj | = | vzdálenost j-tého pole od těžiště vozidla (viz odstavec 2.3)
  lj je kladné, když je pole před těžištěm, a záporné, je-li za ním |
| --- | --- | --- | --- |

4.1.2

těžiště rozdělených hmotností bude ve stejné poloze jako těžiště vozidla:

kde:

lj

=

vzdálenost j-tého pole od těžiště vozidla (viz odstavec 2.3)

lj je kladné, když je pole před těžištěm, a záporné, je-li za ním

| 4.2 | Hmotnost „mj“ každého pole nástavby bude definována výrobcem takto:






  4.2.1 | hmotnosti dílů „j-tého“ pole budou vztaženy k jeho hmotnosti „mj“ pomocí:

  kde:







  mjk | = | hmotnost každého dílu pole |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| s | = | počet jednotlivých hmotností na poli |

4.2

Hmotnost „mj“ každého pole nástavby bude definována výrobcem takto:

4.2.1

hmotnosti dílů „j-tého“ pole budou vztaženy k jeho hmotnosti „mj“ pomocí:

kde:

mjk

=

hmotnost každého dílu pole

s

=

počet jednotlivých hmotností na poli

| 4.2.2 | těžiště hmotností dílů pole bude mít stejnou příčnou polohu uvnitř pole jako těžiště pole (viz obrázek A4.4):

  kde:







  yk | = | vzdálenost ktého hmotnostního dílu pole od osy „Z“
  ykbude mít kladnou hodnotu na jedné straně osy a zápornou hodnotu na druhé straně (viz obrázek 4.4). |
| --- | --- | --- | --- |
| zk | = | vzdálenost ktého hmotnostního dílu pole od osy „Y“,
  zk bude mít kladnou hodnotu na jedné straně osy a zápornou hodnotu na druhé straně |

4.2.2

těžiště hmotností dílů pole bude mít stejnou příčnou polohu uvnitř pole jako těžiště pole (viz obrázek A4.4):

kde:

yk

=

vzdálenost ktého hmotnostního dílu pole od osy „Z“

ykbude mít kladnou hodnotu na jedné straně osy a zápornou hodnotu na druhé straně (viz obrázek 4.4).

zk

=

vzdálenost ktého hmotnostního dílu pole od osy „Y“,

zk bude mít kladnou hodnotu na jedné straně osy a zápornou hodnotu na druhé straně

| 4.3 | V případě, že jsou zádržná zařízení pro cestující součástí specifikace vozidla, bude hmotnost cestujícího připisovaná poli připevněna k části nástavby, která je navržena pro pohlcení zatížení sedadla a cestujícího. |
| --- | --- |

4.3

V případě, že jsou zádržná zařízení pro cestující součástí specifikace vozidla, bude hmotnost cestujícího připisovaná poli připevněna k části nástavby, která je navržena pro pohlcení zatížení sedadla a cestujícího.

Obrázek A4.4

Rozdělení hmotnosti v průřezu pole

Image

---

PŘÍLOHA 5

ZKOUŠKA PŘEKLOPENÍ JAKO ZÁKLADNÍ SCHVALOVACÍ METODA

1.   Sklopná lavice

| 1.1 | Sklopná plošina bude dostatečně tuhá a rotace dostatečně ovládané, aby se zajistilo současné klopení náprav vozidla s rozdílem méně než 1° v úhlech klopení plošiny měřenými pod nápravami. |
| --- | --- |

1.1

Sklopná plošina bude dostatečně tuhá a rotace dostatečně ovládané, aby se zajistilo současné klopení náprav vozidla s rozdílem méně než 1° v úhlech klopení plošiny měřenými pod nápravami.

| 1.2 | Výškový rozdíl mezi vodorovnou dolní rovinou jámy (viz obrázek A5.1) a rovinou sklopné plošiny, na které stojí autobus, bude 800 ± 20 mm. |
| --- | --- |

1.2

Výškový rozdíl mezi vodorovnou dolní rovinou jámy (viz obrázek A5.1) a rovinou sklopné plošiny, na které stojí autobus, bude 800 ± 20 mm.

| 1.3 | Sklopná plošina vztahující se k jámě bude umístěna takto (viz obrázek A5.1):






  1.3.1 | osa její rotace je max. 100 mm od svislé stěny jámy; |
| --- | --- | --- |

1.3

Sklopná plošina vztahující se k jámě bude umístěna takto (viz obrázek A5.1):

1.3.1

osa její rotace je max. 100 mm od svislé stěny jámy;

| 1.3.2 | osa rotace je max. 100 mm pod rovinou vodorovné sklopné plošiny. |
| --- | --- |

1.3.2

osa rotace je max. 100 mm pod rovinou vodorovné sklopné plošiny.

Obrázek A5.1

Geometrie sklopné lavice

Image

| 1.4. | U kol v blízkosti osy rotace se použijí opěry kol proti sklouznutí vozidla do stran, když se sklápí. Hlavní vlastnosti opěr kol (viz obrázek A5.1) budou:






  1.4.1 | rozměry opěr kol:







  výška | : | nebude větší než dvě třetiny vzdálenosti mezi povrchem, na kterém vozidlo stojí před klopením, a částí okraje kola, které je nejblíže povrchu, |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| šířka | : | 20 mm, |
| poloměr hrany | : | 10 mm, |
| délka | : | nejméně 500 mm; |

1.4.

U kol v blízkosti osy rotace se použijí opěry kol proti sklouznutí vozidla do stran, když se sklápí. Hlavní vlastnosti opěr kol (viz obrázek A5.1) budou:

1.4.1

rozměry opěr kol:

výška

:

nebude větší než dvě třetiny vzdálenosti mezi povrchem, na kterém vozidlo stojí před klopením, a částí okraje kola, které je nejblíže povrchu,

šířka

:

20 mm,

poloměr hrany

:

10 mm,

délka

:

nejméně 500 mm;

| 1.4.2 | opěry kol nejširší nápravy budou umístěny na sklopné plošině tak, že strana pneumatiky bude nejvíce 100 mm od osy rotace; |
| --- | --- |

1.4.2

opěry kol nejširší nápravy budou umístěny na sklopné plošině tak, že strana pneumatiky bude nejvíce 100 mm od osy rotace;

| 1.4.3 | opěry kol u jiných náprav budou upraveny tak, aby svislá podélná středová rovina vozidla byla rovnoběžná s osou rotace. |
| --- | --- |

1.4.3

opěry kol u jiných náprav budou upraveny tak, aby svislá podélná středová rovina vozidla byla rovnoběžná s osou rotace.

| 1.5 | Sklopná plošina musí být konstruována tak, aby se zabránilo pohybu vozidla v podélném směru. |
| --- | --- |

1.5

Sklopná plošina musí být konstruována tak, aby se zabránilo pohybu vozidla v podélném směru.

| 1.6 | Nárazová oblast jámy bude mít stejnoměrný vodorovný, suchý a hladký betonový povrch. |
| --- | --- |

1.6

Nárazová oblast jámy bude mít stejnoměrný vodorovný, suchý a hladký betonový povrch.

2.   Příprava vozidla

| 2.1 | Vozidlo, které se má zkoušet, nemusí být v úplně dokončeném stavu „připraveném k provozu“. Obecně je přijatelná jakákoli změna oproti úplně dokončenému stavu, pokud neovlivňuje základní vlastnosti a chování nástavby. Zkušební vozidlo bude stejné jako jeho úplně dokončená verze s ohledem na následující:






  2.1.1 | polohu těžiště, celkovou hodnotu hmotnosti vozidla (pohotovostní hmotnost nebo celková účinná hmotnost vozidla, kde jsou instalována zádržná zařízení) a rozdělení a umístění hmotností podle prohlášení výrobce; |
| --- | --- | --- |

2.1

Vozidlo, které se má zkoušet, nemusí být v úplně dokončeném stavu „připraveném k provozu“. Obecně je přijatelná jakákoli změna oproti úplně dokončenému stavu, pokud neovlivňuje základní vlastnosti a chování nástavby. Zkušební vozidlo bude stejné jako jeho úplně dokončená verze s ohledem na následující:

2.1.1

polohu těžiště, celkovou hodnotu hmotnosti vozidla (pohotovostní hmotnost nebo celková účinná hmotnost vozidla, kde jsou instalována zádržná zařízení) a rozdělení a umístění hmotností podle prohlášení výrobce;

| 2.1.2 | všechny ty prvky, které podle výrobce přispívají k pevnosti nástavby, budou instalovány v jejich původní poloze (viz příloha 4 tohoto předpisu); |
| --- | --- |

2.1.2

všechny ty prvky, které podle výrobce přispívají k pevnosti nástavby, budou instalovány v jejich původní poloze (viz příloha 4 tohoto předpisu);

| 2.1.3 | prvky, které nepřispívají k pevnosti nástavby a jsou příliš cenné, aby se riskovalo jejich poškození (např. hnací řetěz, přístroje palubní desky, sedadlo řidiče, kuchyňské vybavení, vybavení toalety atd.), může být nahrazeno dalšími prvky o stejné hmotnosti a metodě instalace. Tyto další prvky nesmí mít zpevňující vliv na pevnost nástavby; |
| --- | --- |

2.1.3

prvky, které nepřispívají k pevnosti nástavby a jsou příliš cenné, aby se riskovalo jejich poškození (např. hnací řetěz, přístroje palubní desky, sedadlo řidiče, kuchyňské vybavení, vybavení toalety atd.), může být nahrazeno dalšími prvky o stejné hmotnosti a metodě instalace. Tyto další prvky nesmí mít zpevňující vliv na pevnost nástavby;

| 2.1.4 | palivo, akumulátorová kyselina a jiné hořlavé, výbušné nebo korozivní materiály mohou být nahrazeny jinými materiály za předpokladu, že jsou splněny podmínky odstavce 2.1.1. |
| --- | --- |

2.1.4

palivo, akumulátorová kyselina a jiné hořlavé, výbušné nebo korozivní materiály mohou být nahrazeny jinými materiály za předpokladu, že jsou splněny podmínky odstavce 2.1.1.

| 2.1.5 | V případě, kde jsou zádržná zařízení pro cestující součástí typu vozidla, bude hmotnost připevněna ke každému sedadlu vybavenému zádržným zařízením pro cestující jednou z těchto dvou metod podle volby výrobce:






  2.1.5.1 | První metoda: Tato hmotnost bude:






  2.1.5.1.1 | 50 procent hmotnosti jednotlivého cestujícího (Mmi) 68 kg; |
| --- | --- | --- | --- |

2.1.5

V případě, kde jsou zádržná zařízení pro cestující součástí typu vozidla, bude hmotnost připevněna ke každému sedadlu vybavenému zádržným zařízením pro cestující jednou z těchto dvou metod podle volby výrobce:

2.1.5.1

První metoda: Tato hmotnost bude:

2.1.5.1.1

50 procent hmotnosti jednotlivého cestujícího (Mmi) 68 kg;

| 2.1.5.1.2 | umístěná tak, aby měla těžiště 100 mm nad a 100 mm před bodem R sedadla, jak je definováno v předpisu č. 21, příloze 5; |
| --- | --- |

2.1.5.1.2

umístěná tak, aby měla těžiště 100 mm nad a 100 mm před bodem R sedadla, jak je definováno v předpisu č. 21, příloze 5;

| 2.1.5.1.3 | pevně a jistě připevněná tak, aby se při zkoušce neodtrhla. |
| --- | --- |

2.1.5.1.3

pevně a jistě připevněná tak, aby se při zkoušce neodtrhla.

| 2.1.5.2 | Druhá metoda: Tato hmotnost bude:






  2.1.5.2.1 | zátěž s lidskou podobou o hmotnosti 68 kg a bude upoutána 2 bodovým bezpečnostním pásem. Zátěž musí umožnit vedení a uložení bezpečnostních pásů; |
| --- | --- | --- |

2.1.5.2

Druhá metoda: Tato hmotnost bude:

2.1.5.2.1

zátěž s lidskou podobou o hmotnosti 68 kg a bude upoutána 2 bodovým bezpečnostním pásem. Zátěž musí umožnit vedení a uložení bezpečnostních pásů;

| 2.1.5.2.2 | umístěná tak, aby měla těžiště a rozměry podle obrázku A5.2; |
| --- | --- |

2.1.5.2.2

umístěná tak, aby měla těžiště a rozměry podle obrázku A5.2;

| 2.1.5.2.3 | pevně a jistě připevněná tak, aby se při zkoušce neodtrhla. |
| --- | --- |

2.1.5.2.3

pevně a jistě připevněná tak, aby se při zkoušce neodtrhla.

Obrázek A5.2

Rozměry zátěže s lidskou podobou

Image

| 2.2 | Zkušební vozidlo bude připraveno takto:






  2.2.1 | pneumatiky budou nahuštěny na tlak předepsaný výrobcem; |
| --- | --- | --- |

2.2

Zkušební vozidlo bude připraveno takto:

2.2.1

pneumatiky budou nahuštěny na tlak předepsaný výrobcem;

| 2.2.2 | závěsný systém vozidla bude zajištěn, tj. nápravy, pružiny a prvky závěsů vozidla budou pevné ve vztahu ke karoserii. Výška podlahy nad vodorovnou sklopnou plošinou bude odpovídat požadavkům výrobce pro vozidlo v závislosti na tom, zda je zatíženo na pohotovostní hmotnost nebo celkovou hmotnost vozidla; |
| --- | --- |

2.2.2

závěsný systém vozidla bude zajištěn, tj. nápravy, pružiny a prvky závěsů vozidla budou pevné ve vztahu ke karoserii. Výška podlahy nad vodorovnou sklopnou plošinou bude odpovídat požadavkům výrobce pro vozidlo v závislosti na tom, zda je zatíženo na pohotovostní hmotnost nebo celkovou hmotnost vozidla;

| 2.2.3 | všechny dveře a otvíratelná okna vozidla musí být zavřené, ale nikoliv uzamčené. |
| --- | --- |

2.2.3

všechny dveře a otvíratelná okna vozidla musí být zavřené, ale nikoliv uzamčené.

| 2.3 | Pevné části kloubového vozidla mohou být zkoušeny zvlášť nebo v kombinaci. |
| --- | --- |

2.3

Pevné části kloubového vozidla mohou být zkoušeny zvlášť nebo v kombinaci.

| 2.3.1 | Pro zkoušení kloubových částí v kombinaci budou části vozidla vzájemně upevněny tak, aby:






  2.3.1.1 | při překlopení mezi nimi nedošlo k žádnému relativnímu pohybu; |
| --- | --- | --- |

2.3.1

Pro zkoušení kloubových částí v kombinaci budou části vozidla vzájemně upevněny tak, aby:

2.3.1.1

při překlopení mezi nimi nedošlo k žádnému relativnímu pohybu;

| 2.3.1.2 | nedošlo k žádné významné změně rozdělení hmotnosti a poloh těžiště; |
| --- | --- |

2.3.1.2

nedošlo k žádné významné změně rozdělení hmotnosti a poloh těžiště;

| 2.3.1.3 | nedošlo k žádné významné změně pevnosti a schopnosti deformace nástavby. |
| --- | --- |

2.3.1.3

nedošlo k žádné významné změně pevnosti a schopnosti deformace nástavby.

| 2.3.2 | Pro zkoušení kloubových částí zvlášť budou k umělé opoře připevněny jednonápravové části, které tato opora udrží v pevné poloze ve vztahu ke sklopné plošině při jejím pohybu z vodorovné polohy do bodu překlopení. Tato opora musí splňovat následující požadavky:






  2.3.2.1 | bude upevněna ke konstrukci tak, aby nezpůsobila zpevnění nebo zatížení navíc nástavby; |
| --- | --- | --- |

2.3.2

Pro zkoušení kloubových částí zvlášť budou k umělé opoře připevněny jednonápravové části, které tato opora udrží v pevné poloze ve vztahu ke sklopné plošině při jejím pohybu z vodorovné polohy do bodu překlopení. Tato opora musí splňovat následující požadavky:

2.3.2.1

bude upevněna ke konstrukci tak, aby nezpůsobila zpevnění nebo zatížení navíc nástavby;

| 2.3.2.2 | bude konstruována tak, aby nedošlo k její deformaci, která by mohla změnit směr překlopení vozidla; |
| --- | --- |

2.3.2.2

bude konstruována tak, aby nedošlo k její deformaci, která by mohla změnit směr překlopení vozidla;

| 2.3.2.3 | její hmotnost bude stejná jako hmotnost těch prvků, částí kloubového spoje, které nominálně příslušejí zkoušené části, ale nejsou na ní uloženy (např. otočný stůl a jeho podlaha, držadla, gumové těsnící záclony atd.); |
| --- | --- |

2.3.2.3

její hmotnost bude stejná jako hmotnost těch prvků, částí kloubového spoje, které nominálně příslušejí zkoušené části, ale nejsou na ní uloženy (např. otočný stůl a jeho podlaha, držadla, gumové těsnící záclony atd.);

| 2.3.2.4 | její těžiště bude mít stejnou výšku jako společné těžiště těch částí, které jsou uvedeny v odstavci 2.3.2.3; |
| --- | --- |

2.3.2.4

její těžiště bude mít stejnou výšku jako společné těžiště těch částí, které jsou uvedeny v odstavci 2.3.2.3;

| 2.3.2.5 | bude mít osu rotace rovnoběžnou s podélnou osou vícenápravové části vozidla a procházející body styku pneumatik s touto částí. |
| --- | --- |

2.3.2.5

bude mít osu rotace rovnoběžnou s podélnou osou vícenápravové části vozidla a procházející body styku pneumatik s touto částí.

3.   Zkušební postup, zkušební proces

| 3.1 | Zkouška překlopení je velmi rychlý, dynamický proces s odlišitelnými stádii. To by mělo být uvažováno, když se plánuje zkouška překlopení, její přístroje a měření. |
| --- | --- |

3.1

Zkouška překlopení je velmi rychlý, dynamický proces s odlišitelnými stádii. To by mělo být uvažováno, když se plánuje zkouška překlopení, její přístroje a měření.

| 3.2 | Vozidlo bude sklápěno bez kývání a bez dynamických vlivů, dokud nedosáhne nestabilní rovnováhy a nezačne se překlápět. Úhlová rychlost sklopné plošiny nepřekročí 5 stupňů/s (0,087 radiánů/s). |
| --- | --- |

3.2

Vozidlo bude sklápěno bez kývání a bez dynamických vlivů, dokud nedosáhne nestabilní rovnováhy a nezačne se překlápět. Úhlová rychlost sklopné plošiny nepřekročí 5 stupňů/s (0,087 radiánů/s).

| 3.3 | Pro vnitřní pozorování se použije vysokorychlostní fotografie, video, deformovatelné šablony, elektrická kontaktní čidla nebo jiné vhodné prostředky, aby se určilo, že požadavky odstavce 5.1 tohoto předpisu byly splněny. To bude ověřeno na jakýchkoli místech prostoru pro osoby, řidiče a posádku, kde se zdá, že je zbývající prostor ohrožen, přesné polohy stanoví podle svého uvážení technická zkušebna. Budou použity nejméně dvě polohy, jmenovitě v přední a zadní části prostoru/prostorů pro cestující. |
| --- | --- |

3.3

Pro vnitřní pozorování se použije vysokorychlostní fotografie, video, deformovatelné šablony, elektrická kontaktní čidla nebo jiné vhodné prostředky, aby se určilo, že požadavky odstavce 5.1 tohoto předpisu byly splněny. To bude ověřeno na jakýchkoli místech prostoru pro osoby, řidiče a posádku, kde se zdá, že je zbývající prostor ohrožen, přesné polohy stanoví podle svého uvážení technická zkušebna. Budou použity nejméně dvě polohy, jmenovitě v přední a zadní části prostoru/prostorů pro cestující.

| 3.4 | Doporučuje se vnější pozorování procesu překlopení a deformace, což znamená následující:






  3.4.1 | dvě vysokorychlostní kamery – jedna vpředu a jedna vzadu. Měly by být umístěny dostatečně vzadu od přední a zadní stěny vozidla, aby vytvořily měřitelný obraz a bylo zamezeno širokoúhlému zkreslení v šedé oblasti, jak je ukázáno na obrázku A5.3a. |
| --- | --- | --- |

3.4

Doporučuje se vnější pozorování procesu překlopení a deformace, což znamená následující:

3.4.1

dvě vysokorychlostní kamery – jedna vpředu a jedna vzadu. Měly by být umístěny dostatečně vzadu od přední a zadní stěny vozidla, aby vytvořily měřitelný obraz a bylo zamezeno širokoúhlému zkreslení v šedé oblasti, jak je ukázáno na obrázku A5.3a.

| 3.4.2 | poloha těžiště a obrys nástavby (viz obrázek A5.3b) je označen pruhy a pásy, aby se zajistilo správné měření na obrázcích. |
| --- | --- |

3.4.2

poloha těžiště a obrys nástavby (viz obrázek A5.3b) je označen pruhy a pásy, aby se zajistilo správné měření na obrázcích.

Obrázek A5.3a

Doporučené pole pohledu vnější kamery

Image

Obrázek A5.3b

Doporučené značení polohy těžiště a obrysu vozidla

Image

4.   Dokumentace zkoušky překlopení

| 4.1 | Podrobný popis zkoušeného vozidla poskytne výrobce, ve kterém:






  4.1.1 | jsou uvedeny všechny odchylky mezi úplně dokončeným typem vozidla v provozním stavu a zkoušeným vozidlem; |
| --- | --- | --- |

4.1

Podrobný popis zkoušeného vozidla poskytne výrobce, ve kterém:

4.1.1

jsou uvedeny všechny odchylky mezi úplně dokončeným typem vozidla v provozním stavu a zkoušeným vozidlem;

| 4.1.2 | bude prokázána rovnocenná náhrada (s ohledem na hmotnost, rozdělení hmotnosti a instalaci) v každém případě, když jsou konstrukční části, jednotky nahrazeny jinými jednotkami nebo hmotnostmi; |
| --- | --- |

4.1.2

bude prokázána rovnocenná náhrada (s ohledem na hmotnost, rozdělení hmotnosti a instalaci) v každém případě, když jsou konstrukční části, jednotky nahrazeny jinými jednotkami nebo hmotnostmi;

| 4.1.3 | existuje jasné prohlášení o poloze těžiště zkoušeného vozidla, která může být založena na měření provedeném na zkušebním vozidle, když je připravené na zkoušku, nebo kombinaci měření (provedeného na úplně dokončeném typu vozidla) a výpočtu založeném na náhradách hmotnosti. |
| --- | --- |

4.1.3

existuje jasné prohlášení o poloze těžiště zkoušeného vozidla, která může být založena na měření provedeném na zkušebním vozidle, když je připravené na zkoušku, nebo kombinaci měření (provedeného na úplně dokončeném typu vozidla) a výpočtu založeném na náhradách hmotnosti.

| 4.2 | Zkušební protokol bude obsahovat všechny údaje (obrázky, záznamy, výkresy, měřené hodnoty atd.), které ukazují:






  4.2.1 | že zkouška byla provedena podle této přílohy; |
| --- | --- | --- |

4.2

Zkušební protokol bude obsahovat všechny údaje (obrázky, záznamy, výkresy, měřené hodnoty atd.), které ukazují:

4.2.1

že zkouška byla provedena podle této přílohy;

| 4.2.2 | že požadavky uvedené v odstavcích 5.1.1 a 5.1.2 tohoto předpisu jsou splněny (nebo ne); |
| --- | --- |

4.2.2

že požadavky uvedené v odstavcích 5.1.1 a 5.1.2 tohoto předpisu jsou splněny (nebo ne);

| 4.2.3 | jednotlivé vyhodnocení vnitřních pozorování; |
| --- | --- |

4.2.3

jednotlivé vyhodnocení vnitřních pozorování;

| 4.2.4 | všechny údaje a informace potřebné pro identifikaci typu vozidla, zkušebního vozidla, samotné zkoušky a osob odpovědných za zkoušku a její vyhodnocení. |
| --- | --- |

4.2.4

všechny údaje a informace potřebné pro identifikaci typu vozidla, zkušebního vozidla, samotné zkoušky a osob odpovědných za zkoušku a její vyhodnocení.

| 4.3 | Ve zkušebním protokolu se doporučuje zaznamenat nejvyšší a nejnižší polohu těžiště ve vztahu k úrovni země jámy. |
| --- | --- |

4.3

Ve zkušebním protokolu se doporučuje zaznamenat nejvyšší a nejnižší polohu těžiště ve vztahu k úrovni země jámy.

---

PŘÍLOHA 6

ZKOUŠKA PŘEKLOPENÍ POMOCÍ ČÁSTÍ KAROSERIE JAKO ROVNOCENNÁ SCHVALOVACÍ METODA

1.   Další údaje a informace

Jestliže si výrobce zvolí tuto metodu zkoušení, budou poskytnuty technické zkušebně následující informace kromě údajů, informací a výkresů uvedených v odstavci 3 tohoto předpisu:

| 1.1 | výkresy částí karoserie, které se mají zkoušet; |
| --- | --- |

1.1

výkresy částí karoserie, které se mají zkoušet;

| 1.2 | ověření platnosti rozdělení hmotností uvedených v příloze 4 odst. 4 při úspěšném dokončení zkoušek překlopení části karoserie; |
| --- | --- |

1.2

ověření platnosti rozdělení hmotností uvedených v příloze 4 odst. 4 při úspěšném dokončení zkoušek překlopení části karoserie;

| 1.3 | změřené hmotnosti částí karoserie, které se mají zkoušet, a ověření, že jejich polohy těžiště jsou stejné jako polohy těžiště vozidla o pohotovostní hmotnosti, nejsou-li vybaveny zádržnými zařízeními pro cestující, nebo o celkové účinné hmotnosti vozidla, jsou-li instalována zádržná zařízení pro cestující. (Předložení protokolů měření.) |
| --- | --- |

1.3

změřené hmotnosti částí karoserie, které se mají zkoušet, a ověření, že jejich polohy těžiště jsou stejné jako polohy těžiště vozidla o pohotovostní hmotnosti, nejsou-li vybaveny zádržnými zařízeními pro cestující, nebo o celkové účinné hmotnosti vozidla, jsou-li instalována zádržná zařízení pro cestující. (Předložení protokolů měření.)

2.   Sklopná lavice

Sklopná lavice musí splňovat požadavky uvedené v příloze 5 odst. 1.

3.   Příprava částí karoserie

| 3.1 | Počet částí karoserie, který se má zkoušet, bude určen podle následujících pravidel:






  3.1.1 | všechny různé konfigurace pole, které jsou součástí nástavby, budou zkoušeny alespoň v jedné části karoserie; |
| --- | --- | --- |

3.1

Počet částí karoserie, který se má zkoušet, bude určen podle následujících pravidel:

3.1.1

všechny různé konfigurace pole, které jsou součástí nástavby, budou zkoušeny alespoň v jedné části karoserie;

| 3.1.2 | každá část karoserie bude mít alespoň dvě pole; |
| --- | --- |

3.1.2

každá část karoserie bude mít alespoň dvě pole;

| 3.1.3 | u umělé části karoserie (viz odstavec 2.28 tohoto předpisu) poměr hmotnosti jakéhokoli pole ku jakémukoli jinému poli nesmí překračovat 2; |
| --- | --- |

3.1.3

u umělé části karoserie (viz odstavec 2.28 tohoto předpisu) poměr hmotnosti jakéhokoli pole ku jakémukoli jinému poli nesmí překračovat 2;

| 3.1.4 | zbývající prostor celého vozidla musí být reprezentativně představen v částech karoserie včetně všech zvláštních kombinací vzniklých z konfigurace karosérií vozidel; |
| --- | --- |

3.1.4

zbývající prostor celého vozidla musí být reprezentativně představen v částech karoserie včetně všech zvláštních kombinací vzniklých z konfigurace karosérií vozidel;

| 3.1.5 | celá střešní konstrukce musí být reprezentativně představena v částech karoserie, existují-li místní zvláštnosti jako měnící se výška, instalace klimatizace, palivové nádrže, nosič zavazadel atd. |
| --- | --- |

3.1.5

celá střešní konstrukce musí být reprezentativně představena v částech karoserie, existují-li místní zvláštnosti jako měnící se výška, instalace klimatizace, palivové nádrže, nosič zavazadel atd.

| 3.2 | Pole části karoserie musí být konstrukčně přesně stejná, jako jsou představena v nástavbě, pokud se týká tvaru, geometrie, materiálu, spojů. |
| --- | --- |

3.2

Pole části karoserie musí být konstrukčně přesně stejná, jako jsou představena v nástavbě, pokud se týká tvaru, geometrie, materiálu, spojů.

| 3.3 | Spojovací konstrukce mezi poli musí představovat popis nástavby výrobce (viz příloha 4 odst. 3) a budou uvažována následující pravidla:






  3.3.1 | v případě původní části karoserie odebrané přímo ze skutečného uspořádání vozidla budou základní a další spojovací konstrukce (viz příloha 4 odst. 3.1) stejné jako základní a další spojovací konstrukce nástavby vozidla; |
| --- | --- | --- |

3.3

Spojovací konstrukce mezi poli musí představovat popis nástavby výrobce (viz příloha 4 odst. 3) a budou uvažována následující pravidla:

3.3.1

v případě původní části karoserie odebrané přímo ze skutečného uspořádání vozidla budou základní a další spojovací konstrukce (viz příloha 4 odst. 3.1) stejné jako základní a další spojovací konstrukce nástavby vozidla;

| 3.3.2 | v případě umělé části karoserie budou spojovací konstrukce rovnocenné z hlediska pevnosti, tuhosti a chování nástavby vozidla; |
| --- | --- |

3.3.2

v případě umělé části karoserie budou spojovací konstrukce rovnocenné z hlediska pevnosti, tuhosti a chování nástavby vozidla;

| 3.3.3 | ty pevné prvky, které nejsou součástí nástavby, ale které mohou zasáhnout do zbývajícího prostoru v průběhu deformace, budou instalovány v částech karoserie; |
| --- | --- |

3.3.3

ty pevné prvky, které nejsou součástí nástavby, ale které mohou zasáhnout do zbývajícího prostoru v průběhu deformace, budou instalovány v částech karoserie;

| 3.3.4 | hmotnost spojovacích konstrukcí bude zahrnuta do rozdělení hmotnosti z hlediska přiřazení konkrétnímu poli a rozdělení v tomto poli. |
| --- | --- |

3.3.4

hmotnost spojovacích konstrukcí bude zahrnuta do rozdělení hmotnosti z hlediska přiřazení konkrétnímu poli a rozdělení v tomto poli.

| 3.4 | Části karoserie budou vybaveny umělými oporami, aby poskytly stejné polohy těžiště a jejich osu rotace na sklopné plošině, jako jsou u úplného vozidla. Tyto opory musí splňovat následující požadavky:






  3.4.1 | budou upevněny k části karoserie takovým způsobem, že neposkytují ani zpevnění, ani zatížení navíc části karoserie; |
| --- | --- | --- |

3.4

Části karoserie budou vybaveny umělými oporami, aby poskytly stejné polohy těžiště a jejich osu rotace na sklopné plošině, jako jsou u úplného vozidla. Tyto opory musí splňovat následující požadavky:

3.4.1

budou upevněny k části karoserie takovým způsobem, že neposkytují ani zpevnění, ani zatížení navíc části karoserie;

| 3.4.2 | budou dostatečně silné a tuhé, aby odolaly jakékoli deformaci, která by mohla změnit směr pohybu části karoserie v průběhu sklápění a procesu překlopení; |
| --- | --- |

3.4.2

budou dostatečně silné a tuhé, aby odolaly jakékoli deformaci, která by mohla změnit směr pohybu části karoserie v průběhu sklápění a procesu překlopení;

| 3.4.3 | jejich hmotnost bude zahrnuta do rozdělení hmotnosti a polohy těžiště části karoserie. |
| --- | --- |

3.4.3

jejich hmotnost bude zahrnuta do rozdělení hmotnosti a polohy těžiště části karoserie.

| 3.5 | Rozdělení hmotnosti v části karoserie bude provedeno při zohlednění následujícího:






  3.5.1 | celá část karoserie (pole, spojovací konstrukce, další konstrukční prvky, opory) bude uvažována při kontrole platnosti obou rovnic uvedených v příloze 4 odst. 4.2.1 a 4.2.2; |
| --- | --- | --- |

3.5

Rozdělení hmotnosti v části karoserie bude provedeno při zohlednění následujícího:

3.5.1

celá část karoserie (pole, spojovací konstrukce, další konstrukční prvky, opory) bude uvažována při kontrole platnosti obou rovnic uvedených v příloze 4 odst. 4.2.1 a 4.2.2;

| 3.5.2 | veškeré hmotnosti připojené k polím (viz odstavec 4.2.2 a obrázek 4 přílohy 4) budou umístěny a upevněny k části karoserie tak, aby nezpůsobily zpevnění nebo zatížení navíc nebo omezení deformace. |
| --- | --- |

3.5.2

veškeré hmotnosti připojené k polím (viz odstavec 4.2.2 a obrázek 4 přílohy 4) budou umístěny a upevněny k části karoserie tak, aby nezpůsobily zpevnění nebo zatížení navíc nebo omezení deformace.

| 3.5.3 | V případě, kde jsou zádržná zařízení pro cestující součástí typu vozidla, hmotnosti cestujících budou považovány za popsané v příloze 4 a příloze 5. |
| --- | --- |

3.5.3

V případě, kde jsou zádržná zařízení pro cestující součástí typu vozidla, hmotnosti cestujících budou považovány za popsané v příloze 4 a příloze 5.

4.   Postup zkoušky

Postup zkoušky bude stejný jako postup popsaný v příloze 5 odst. 3 pro úplné vozidlo.

5.   Hodnocení zkoušek

| 5.1 | Typ vozidla bude schválen, jestliže všechny části karoserie vyhoví zkoušce překlopení a jsou splněny rovnice 2 a 3 v příloze 4 odst. 4. |
| --- | --- |

5.1

Typ vozidla bude schválen, jestliže všechny části karoserie vyhoví zkoušce překlopení a jsou splněny rovnice 2 a 3 v příloze 4 odst. 4.

| 5.2 | Jestliže jedna z části karoserie zkoušce nevyhoví, nebude typ vozidla schválen. |
| --- | --- |

5.2

Jestliže jedna z části karoserie zkoušce nevyhoví, nebude typ vozidla schválen.

| 5.3 | Jestliže část karoserie vyhoví zkoušce překlopení, má se za to, že každé z polí, které tvoří tuto část karoserie, vyhovělo zkoušce překlopení a výsledek může být použit u budoucích žádostí o schválení za předpokladu, že poměr jejich hmotností v následné nástavbě zůstane stejný. |
| --- | --- |

5.3

Jestliže část karoserie vyhoví zkoušce překlopení, má se za to, že každé z polí, které tvoří tuto část karoserie, vyhovělo zkoušce překlopení a výsledek může být použit u budoucích žádostí o schválení za předpokladu, že poměr jejich hmotností v následné nástavbě zůstane stejný.

| 5.4 | Jestliže část karoserie nevyhoví zkoušce překlopení, má se za to, že všechna pole v této části karoserie nevyhověla zkoušce, i když se zasáhlo do zbývajícího prostoru pouze v jednom z polí. |
| --- | --- |

5.4

Jestliže část karoserie nevyhoví zkoušce překlopení, má se za to, že všechna pole v této části karoserie nevyhověla zkoušce, i když se zasáhlo do zbývajícího prostoru pouze v jednom z polí.

6.   Dokumentace zkoušek překlopení části karoserie

Zkušební protokol bude obsahovat všechny údaje nutné k prokázání:

| 6.1 | konstrukce zkoušených částí karoserie (rozměry, materiály, hmotnosti, poloha těžiště, konstrukční metody); |
| --- | --- |

6.1

konstrukce zkoušených částí karoserie (rozměry, materiály, hmotnosti, poloha těžiště, konstrukční metody);

| 6.2 | že zkoušky byly provedeny podle této přílohy; |
| --- | --- |

6.2

že zkoušky byly provedeny podle této přílohy;

| 6.3 | zda jsou splněny požadavky uvedené v odstavci 5.1 tohoto předpisu nebo nikoli; |
| --- | --- |

6.3

zda jsou splněny požadavky uvedené v odstavci 5.1 tohoto předpisu nebo nikoli;

| 6.4 | jednotlivého hodnocení částí karoserie a jejich polí; |
| --- | --- |

6.4

jednotlivého hodnocení částí karoserie a jejich polí;

| 6.5 | totožnosti typu vozidla, jeho nástavby, zkoušených částí karoserie, samotných zkoušek a osob odpovědných za zkoušky a jejich hodnocení. |
| --- | --- |

6.5

totožnosti typu vozidla, jeho nástavby, zkoušených částí karoserie, samotných zkoušek a osob odpovědných za zkoušky a jejich hodnocení.

---

PŘÍLOHA 7

ZKOUŠKA KVAZI STATICKÉHO ZATÍŽENÍ ČÁSTÍ KAROSERIE JAKO ROVNOCENNÁ SCHVALOVACÍ METODA

1.   Další údaje a informace

Tato metoda zkoušení využívá jako zkušební jednotky části karoserie, z nichž je každá sestavena alespoň ze dvou polí hodnoceného vozidla spojených dohromady reprezentativními konstrukčními prvky. Jestliže si výrobce zvolí tuto metodu zkoušení, budou poskytnuty technické zkušebně následující informace kromě údajů a výkresů uvedených v odstavci 3.2 tohoto předpisu:

| 1.1 | výkresy částí karoserie, které se mají zkoušet; |
| --- | --- |

1.1

výkresy částí karoserie, které se mají zkoušet;

| 1.2 | hodnoty energie, které mají pohltit jednotlivá pole nástavby, i hodnoty energie příslušející částem karoserie, které se mají zkoušet; |
| --- | --- |

1.2

hodnoty energie, které mají pohltit jednotlivá pole nástavby, i hodnoty energie příslušející částem karoserie, které se mají zkoušet;

| 1.3 | ověření požadavku na energii, viz odstavec 4.2 níže, při dokončení úspěšných zkoušek kvazi statického zatížení částí karoserie. |
| --- | --- |

1.3

ověření požadavku na energii, viz odstavec 4.2 níže, při dokončení úspěšných zkoušek kvazi statického zatížení částí karoserie.

2.   Příprava částí karoserie

| 2.1 | Výrobce musí zohledňovat požadavky uvedené v příloze 6 odst. 3.1, 3.2 a 3.3, když navrhuje a vyrábí části karoserie pro zkoušku. |
| --- | --- |

2.1

Výrobce musí zohledňovat požadavky uvedené v příloze 6 odst. 3.1, 3.2 a 3.3, když navrhuje a vyrábí části karoserie pro zkoušku.

| 2.2 | Části karoserie budou vybaveny profilem zbývajícího prostoru na místech, kam mohou pravděpodobně vniknout sloupky nebo jiné konstrukční prvky v důsledku očekávané deformace. |
| --- | --- |

2.2

Části karoserie budou vybaveny profilem zbývajícího prostoru na místech, kam mohou pravděpodobně vniknout sloupky nebo jiné konstrukční prvky v důsledku očekávané deformace.

3.   Postup zkoušky

| 3.1. | Každá část karoserie, která se má zkoušet, bude pevně a jistě připojena ke zkušební lavici pomocí tuhé rámové konstrukce tak, aby:






  3.1.1 | k místní plastické deformaci nedošlo okolo bodů připojení; |
| --- | --- | --- |

3.1.

Každá část karoserie, která se má zkoušet, bude pevně a jistě připojena ke zkušební lavici pomocí tuhé rámové konstrukce tak, aby:

3.1.1

k místní plastické deformaci nedošlo okolo bodů připojení;

| 3.1.2 | umístění a metoda připojení nezabránily vytvoření a působení očekávaných plastických zón a závěsů. |
| --- | --- |

3.1.2

umístění a metoda připojení nezabránily vytvoření a působení očekávaných plastických zón a závěsů.

| 3.2 | Pro působení zatížení na část karoserie se budou uvažovat následující pravidla:






  3.2.1 | zatížení bude rovnoměrně rozděleno na horním rámu bočnice pomocí tuhého nosníku, který je delší než horní rám bočnice, aby se simulovala zem při zkoušce překlopení, a který sleduje geometrii horního rámu bočnice; |
| --- | --- | --- |

3.2

Pro působení zatížení na část karoserie se budou uvažovat následující pravidla:

3.2.1

zatížení bude rovnoměrně rozděleno na horním rámu bočnice pomocí tuhého nosníku, který je delší než horní rám bočnice, aby se simulovala zem při zkoušce překlopení, a který sleduje geometrii horního rámu bočnice;

| 3.2.2 | směr aplikovaného zatížení (viz obrázek A7.1) se bude vztahovat k podélné svislé středové rovině vozidla a jeho sklon (α) bude stanoven takto:

  kde:







  Hc | = | výška horního rámu bočnice (v mm) vozidla měřená od vodorovné roviny, na které stojí; |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2

směr aplikovaného zatížení (viz obrázek A7.1) se bude vztahovat k podélné svislé středové rovině vozidla a jeho sklon (α) bude stanoven takto:

kde:

Hc

=

výška horního rámu bočnice (v mm) vozidla měřená od vodorovné roviny, na které stojí;

Obrázek A7.1

Použití zatížení na část karoserie

Image

| 3.2.3 | zatížení bude použito u nosníku v těžišti části karoserie odvozeném z hmotností jeho polí a konstrukčních prvků, které je spojují. Pomocí symbolů obrázku A.7.1 lze polohu části karoserie určit podle následujícího vzorce:

  kde:







  s | = | počet polí v části karoserie |
| --- | --- | --- | --- |
| mi | = | hmotnost itého pole |
| li | = | vzdálenost těžiště itého pole od zvoleného otočného bodu (středová rovina pole (1) na obrázku A7.1) |
| lCG | = | vzdálenost těžiště části karoserie od stejného zvoleného otočného bodu; |

3.2.3

zatížení bude použito u nosníku v těžišti části karoserie odvozeném z hmotností jeho polí a konstrukčních prvků, které je spojují. Pomocí symbolů obrázku A.7.1 lze polohu části karoserie určit podle následujícího vzorce:

kde:

s

=

počet polí v části karoserie

mi

=

hmotnost itého pole

li

=

vzdálenost těžiště itého pole od zvoleného otočného bodu (středová rovina pole (1) na obrázku A7.1)

lCG

=

vzdálenost těžiště části karoserie od stejného zvoleného otočného bodu;

| 3.2.4 | zatížení bude postupně zvyšováno při měření související deformace v diskrétních intervalech do konečné deformace (du), kdy do zbývajícího prostoru zasáhne jeden z prvků části karoserie. |
| --- | --- |

3.2.4

zatížení bude postupně zvyšováno při měření související deformace v diskrétních intervalech do konečné deformace (du), kdy do zbývajícího prostoru zasáhne jeden z prvků části karoserie.

| 3.3 | Když se vynáší křivka zatížení-odchylka:






  3.3.1 | četnost měření bude taková, aby se mohla vytvořit nepřetržitá křivka (viz obrázek A.7.2); |
| --- | --- | --- |

3.3

Když se vynáší křivka zatížení-odchylka:

3.3.1

četnost měření bude taková, aby se mohla vytvořit nepřetržitá křivka (viz obrázek A.7.2);

| 3.3.2 | hodnoty zatížení a deformace budou měřeny současně; |
| --- | --- |

3.3.2

hodnoty zatížení a deformace budou měřeny současně;

| 3.3.3 | deformace zatěžovaného horního rámu bočnice budou měřeny v rovině a směru působícího zatížení; |
| --- | --- |

3.3.3

deformace zatěžovaného horního rámu bočnice budou měřeny v rovině a směru působícího zatížení;

| 3.3.4 | zatížení i deformace budou měřeny s přesností ± 1 procenta. |
| --- | --- |

3.3.4

zatížení i deformace budou měřeny s přesností ± 1 procenta.

4.   Vyhodnocení výsledků zkoušek

| 4.1 | Z vynesené křivky deformace-odchylka bude skutečná energie pohlcená částí karoserie (EBS) vyjádřena jako oblast pod křivkou (viz obrázek A.7.2).

  Obrázek A7.2


  Pohlcená energie části karoserie odvozená od změřené křivky zatížení-deformace |
| --- | --- |

4.1

Z vynesené křivky deformace-odchylka bude skutečná energie pohlcená částí karoserie (EBS) vyjádřena jako oblast pod křivkou (viz obrázek A.7.2).

Obrázek A7.2

Pohlcená energie části karoserie odvozená od změřené křivky zatížení-deformace

Image

| 4.2 | Nejmenší energie, která musí být pohlcena částí karoserie (Emin), bude stanovena takto:






  4.2.1 | celková energie (ET), kterou má pohltit nástavba, je:
  ET = 0,75 MgΔh
  kde:







  M | = | Mk, pohotovostní hmotnost vozidla, pokud se v něm nevyskytují žádná zádržná zařízení pro cestující, nebo
  Mt, celková účinná hmotnost vozidla, když jsou instalována zádržná zařízení pro cestující |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| g | = | gravitační konstanta |
| Δh | = | svislý pohyb (v metrech) těžiště vozidla při zkoušce překlopení, jak je stanoveno v dodatku 1 této přílohy; |

4.2

Nejmenší energie, která musí být pohlcena částí karoserie (Emin), bude stanovena takto:

4.2.1

celková energie (ET), kterou má pohltit nástavba, je:

ET = 0,75 MgΔh

kde:

M

=

Mk, pohotovostní hmotnost vozidla, pokud se v něm nevyskytují žádná zádržná zařízení pro cestující, nebo

Mt, celková účinná hmotnost vozidla, když jsou instalována zádržná zařízení pro cestující

g

=

gravitační konstanta

Δh

=

svislý pohyb (v metrech) těžiště vozidla při zkoušce překlopení, jak je stanoveno v dodatku 1 této přílohy;

| 4.2.2 | celková energie „ET“ bude rozdělena mezi poli nástavby v poměru k jejich hmotnostem:

  kde:







  Ei | = | energie pohlcená „itým“ polem |
| --- | --- | --- | --- |
| mI | = | hmotnost „itého“ pole, jak je určeno v příloze 4 odst. 4.1; |

4.2.2

celková energie „ET“ bude rozdělena mezi poli nástavby v poměru k jejich hmotnostem:

kde:

Ei

=

energie pohlcená „itým“ polem

mI

=

hmotnost „itého“ pole, jak je určeno v příloze 4 odst. 4.1;

| 4.2.3 | nejmenší energie, kterou musí pohltit část karoserie (Emin
  ), je součet energie polí tvořících část karoserie: |
| --- | --- |

4.2.3

nejmenší energie, kterou musí pohltit část karoserie (Emin
  ), je součet energie polí tvořících část karoserie:

| 4.3 | Část karoserie vyhoví zkoušce zatížení, jestliže:
  EBS ≥ Emin

  V tomto případě se uvažuje, že všechna pole tvořící část karoserie vyhověla zkoušce kvazi statického zatížení a tyto výsledky mohou být uváděny v budoucích požadavcích na schválení za předpokladu, že se nebude očekávat, že pole dílů ponesou v následné nástavbě vyšší hmotnost. |
| --- | --- |

4.3

Část karoserie vyhoví zkoušce zatížení, jestliže:

EBS ≥ Emin

V tomto případě se uvažuje, že všechna pole tvořící část karoserie vyhověla zkoušce kvazi statického zatížení a tyto výsledky mohou být uváděny v budoucích požadavcích na schválení za předpokladu, že se nebude očekávat, že pole dílů ponesou v následné nástavbě vyšší hmotnost.

| 4.4 | Část karoserie nevyhoví zkoušce zatížení, jestliže:
  EBS < Emin

  V tomto případě se uvažuje, že všechna pole, která tvoří část karoserie, nevyhověla zkoušce, i když k vniknutí do zbývajícího prostoru došlo pouze v jednom z polí. |
| --- | --- |

4.4

Část karoserie nevyhoví zkoušce zatížení, jestliže:

EBS < Emin

V tomto případě se uvažuje, že všechna pole, která tvoří část karoserie, nevyhověla zkoušce, i když k vniknutí do zbývajícího prostoru došlo pouze v jednom z polí.

| 4.5 | Typ vozidla bude schválen, pokud všechny požadované části karoserie vyhoví zkoušce zatížení. |
| --- | --- |

4.5

Typ vozidla bude schválen, pokud všechny požadované části karoserie vyhoví zkoušce zatížení.

5.   Dokumentace zkoušek kvazi statického zatížení části karoserie

Zkušební protokol bude mít formu a obsah podle přílohy 6 odst. 6.

Dodatek

Stanovení svislého pohybu těžiště při překlopení

Svislý pohyb (Δh) těžiště související se zkouškou překlopení může být určen grafickou metodou znázorněnou níže.

| 1. | Pomocí výkresů v měřítku průřezu vozidla je stanovena počáteční výška (h1) těžiště (poloha 1) nad dolní rovinou jámy pro vozidlo stojící ve svém bodu nestabilní rovnováhy na sklopné plošině (viz obrázek A7.A1.1). |
| --- | --- |

1.

Pomocí výkresů v měřítku průřezu vozidla je stanovena počáteční výška (h1) těžiště (poloha 1) nad dolní rovinou jámy pro vozidlo stojící ve svém bodu nestabilní rovnováhy na sklopné plošině (viz obrázek A7.A1.1).

| 2. | Za použití předpokladu, že průřez vozidla se otáčí okolo hrany opor kol (bod A na obrázku A7.A1.1), je nakreslen průřez vozidla s horním rámem bočnice, který se právě dotýká dolní roviny jámy (viz obrázek A7.A1.2). V této poloze je stanovena výška (h2) těžiště (poloha 2) ve vztahu k dolní rovině jámy.

  Obrázek A7.A1.1





  Obrázek A7.A1.2


  Stanovení svislého pohybu těžiště vozidla |
| --- | --- |

2.

Za použití předpokladu, že průřez vozidla se otáčí okolo hrany opor kol (bod A na obrázku A7.A1.1), je nakreslen průřez vozidla s horním rámem bočnice, který se právě dotýká dolní roviny jámy (viz obrázek A7.A1.2). V této poloze je stanovena výška (h2) těžiště (poloha 2) ve vztahu k dolní rovině jámy.

Obrázek A7.A1.1

Image

Obrázek A7.A1.2

Stanovení svislého pohybu těžiště vozidla

Image

| 3. | Svislý pohyb těžiště (Δh) je:
  Δh = h1 – h2 |
| --- | --- |

3.

Svislý pohyb těžiště (Δh) je:

Δh = h1 – h2

| 4. | Je-li zkoušena více než jedna část karoserie a každá část karoserie má odlišný konečný deformovaný tvar, svislý pohyb těžiště (Δhi) bude určen pro každou část karoserie a použije se sloučená střední hodnota jako



  kde:







  Δhi | = | svislý pohyb těžiště ité části karoserie |
| --- | --- | --- | --- |
| k | = | počet zkoušených částí karoserie. |

4.

Je-li zkoušena více než jedna část karoserie a každá část karoserie má odlišný konečný deformovaný tvar, svislý pohyb těžiště (Δhi) bude určen pro každou část karoserie a použije se sloučená střední hodnota jako

Formula

kde:

Δhi

=

svislý pohyb těžiště ité části karoserie

k

=

počet zkoušených částí karoserie.

---

PŘÍLOHA 8

KVAZI STATICKÝ VÝPOČET ZALOŽENÝ NA ZKOUŠENÍ DÍLŮ JAKO ROVNOCENNÁ SCHVALOVACÍ METODA

1.   Další údaje a informace

Jestliže si výrobce zvolí tuto zkušební metodu, budou poskytnuty technické zkušebně následující informace kromě údajů a výkresů uvedených v odstavci 3.2 tohoto předpisu:

| 1.1 | Umístění plastických zón (PZ) a plastických závěsů (PH) v nástavbě:






  1.1.1 | všechny jednotlivé PZ a PH budou jednoznačně identifikovány na výkresu nástavby ve svých geometricky definovaných umístěních (viz obrázek A.8.1); |
| --- | --- | --- |

1.1

Umístění plastických zón (PZ) a plastických závěsů (PH) v nástavbě:

1.1.1

všechny jednotlivé PZ a PH budou jednoznačně identifikovány na výkresu nástavby ve svých geometricky definovaných umístěních (viz obrázek A.8.1);

| 1.1.2 | konstrukční prvky mezi PZ a PH lze při výpočtu považovat za tuhé nebo elastické části a jejich délka bude stanovena pomocí jejich skutečných rozměrů ve vozidle. |
| --- | --- |

1.1.2

konstrukční prvky mezi PZ a PH lze při výpočtu považovat za tuhé nebo elastické části a jejich délka bude stanovena pomocí jejich skutečných rozměrů ve vozidle.

| 1.2 | Technické parametry PZ a PH:






  1.2.1 | geometrie průřezu konstrukčních prvků, ve kterých jsou umístěny PZ a PH; |
| --- | --- | --- |

1.2

Technické parametry PZ a PH:

1.2.1

geometrie průřezu konstrukčních prvků, ve kterých jsou umístěny PZ a PH;

| 1.2.2 | typ a směr zatížení použitého na každou PZ a PH. |
| --- | --- |

1.2.2

typ a směr zatížení použitého na každou PZ a PH.

| 1.2.3 | křivka zatížení-deformace každé PZ a PH, jak je popsána v dodatku 1 této přílohy. Výrobce může pro výpočet použít buď statické, nebo dynamické vlastnosti PZ a PH, ale nesmí míchat statické a dynamické vlastnosti v jednom výpočtu. |
| --- | --- |

1.2.3

křivka zatížení-deformace každé PZ a PH, jak je popsána v dodatku 1 této přílohy. Výrobce může pro výpočet použít buď statické, nebo dynamické vlastnosti PZ a PH, ale nesmí míchat statické a dynamické vlastnosti v jednom výpočtu.

Obrázek A8.1

Geometrické parametry plastických závěsů na poli

Image

| 1.3 | Prohlášení o celkové energii (ET), kterou má pohltit nástavba pomocí vzorce uvedeného v odstavci 3.1 níže. |
| --- | --- |

1.3

Prohlášení o celkové energii (ET), kterou má pohltit nástavba pomocí vzorce uvedeného v odstavci 3.1 níže.

| 1.4 | Stručný technický popis algoritmu a počítačového programu, které se pro výpočet použijí. |
| --- | --- |

1.4

Stručný technický popis algoritmu a počítačového programu, které se pro výpočet použijí.

2.   Požadavky na kvazi statický výpočet

| 2.1 | Pro výpočet bude celá nástavba matematicky modelována jako deformovatelná konstrukce nesoucí zatížení při zohlednění následujícího:






  2.1.1 | nástavba bude modelována jako jedna zatížená jednotka obsahující deformovatelné PZ a PH spojené vhodnými konstrukčními prvky; |
| --- | --- | --- |

2.1

Pro výpočet bude celá nástavba matematicky modelována jako deformovatelná konstrukce nesoucí zatížení při zohlednění následujícího:

2.1.1

nástavba bude modelována jako jedna zatížená jednotka obsahující deformovatelné PZ a PH spojené vhodnými konstrukčními prvky;

| 2.1.2 | nástavba bude mít skutečné rozměry karoserie. Vnitřní obrys postranních sloupků a střešní konstrukce bude použit při kontrole zbývajícího prostoru; |
| --- | --- |

2.1.2

nástavba bude mít skutečné rozměry karoserie. Vnitřní obrys postranních sloupků a střešní konstrukce bude použit při kontrole zbývajícího prostoru;

| 2.1.3 | PH využijí skutečné rozměry sloupků a konstrukčních prvků, na kterých jsou umístěny (viz dodatek 1 této přílohy). |
| --- | --- |

2.1.3

PH využijí skutečné rozměry sloupků a konstrukčních prvků, na kterých jsou umístěny (viz dodatek 1 této přílohy).

| 2.2 | Zatížení použitá ve výpočtu vyhoví následujícím požadavkům:






  2.2.1 | aktivní zatížení bude aplikováno v příčné rovině obsahující těžiště nástavby (vozidla), která je kolmá na svislou podélnou středovou rovinu vozidla. Aktivní zatížení bude aplikováno na horní rám bočnice nástavby prostřednictvím absolutně tuhé roviny aplikace zatížení, které se rozprostírá do obou směrů za horní rám bočnice a jakoukoli sousední konstrukci; |
| --- | --- | --- |

2.2

Zatížení použitá ve výpočtu vyhoví následujícím požadavkům:

2.2.1

aktivní zatížení bude aplikováno v příčné rovině obsahující těžiště nástavby (vozidla), která je kolmá na svislou podélnou středovou rovinu vozidla. Aktivní zatížení bude aplikováno na horní rám bočnice nástavby prostřednictvím absolutně tuhé roviny aplikace zatížení, které se rozprostírá do obou směrů za horní rám bočnice a jakoukoli sousední konstrukci;

| 2.2.2 | na počátku simulace se rovina aplikace zatížení dotkne horního rámu bočnice v jeho nejvzdálenější části od svislé podélné středové roviny. Body styku mezi rovinou aplikace zatížení a nástavbou budou definovány pro zajištění přesného přenosu zatížení; |
| --- | --- |

2.2.2

na počátku simulace se rovina aplikace zatížení dotkne horního rámu bočnice v jeho nejvzdálenější části od svislé podélné středové roviny. Body styku mezi rovinou aplikace zatížení a nástavbou budou definovány pro zajištění přesného přenosu zatížení;

| 2.2.3 | aktivní zatížení bude mít sklon α ve vztahu ke svislé podélné středové rovině vozidla (viz obrázek A.8.2).

  kde:







  Hc | = | výška horního rámu bočnice (v mm) vozidla měřená od vodorovné roviny, na které stojí. |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.3

aktivní zatížení bude mít sklon α ve vztahu ke svislé podélné středové rovině vozidla (viz obrázek A.8.2).

kde:

Hc

=

výška horního rámu bočnice (v mm) vozidla měřená od vodorovné roviny, na které stojí.

Směr působení aktivního zatížení nebude změněn v průběhu výpočtu;

| 2.2.4 | aktivní zatížení bude zvyšováno v malých krocích a celá konstrukční deformace bude vypočtena při každém stupni zatížení. Počet stupňů zatížení překročí 100 a stupně budou kvazi rovnocenné; |
| --- | --- |

2.2.4

aktivní zatížení bude zvyšováno v malých krocích a celá konstrukční deformace bude vypočtena při každém stupni zatížení. Počet stupňů zatížení překročí 100 a stupně budou kvazi rovnocenné;

| 2.2.5 | v průběhu procesu deformace se může rovina aplikace zatížení kromě rovnoběžného posunu otočit okolo osy průsečnice roviny aplikace zatížení s příčnou rovinou obsahující těžiště, aby sledovala asymetrickou deformaci nástavby; |
| --- | --- |

2.2.5

v průběhu procesu deformace se může rovina aplikace zatížení kromě rovnoběžného posunu otočit okolo osy průsečnice roviny aplikace zatížení s příčnou rovinou obsahující těžiště, aby sledovala asymetrickou deformaci nástavby;

| 2.2.6 | pasivní (podpůrné síly) budou aplikovány na tuhou konstrukci pod podlahou a nebudou nijak ovlivňovat konstrukční deformaci. |
| --- | --- |

2.2.6

pasivní (podpůrné síly) budou aplikovány na tuhou konstrukci pod podlahou a nebudou nijak ovlivňovat konstrukční deformaci.

Obrázek A8.2

Aplikace zatížení na nástavbu

Image

| 2.3 | Algoritmus výpočtu a počítačový program vyhoví následujícím požadavkům:






  2.3.1 | program zohlední nelinearity ve vlastnostech PH a rozsáhlé konstrukční deformace; |
| --- | --- | --- |

2.3

Algoritmus výpočtu a počítačový program vyhoví následujícím požadavkům:

2.3.1

program zohlední nelinearity ve vlastnostech PH a rozsáhlé konstrukční deformace;

| 2.3.2 | program se přizpůsobí pracovnímu rozsahu PH a PZ a zastaví výpočet, jestliže deformace PH překročí platný pracovní rozsah (viz dodatek této přílohy); |
| --- | --- |

2.3.2

program se přizpůsobí pracovnímu rozsahu PH a PZ a zastaví výpočet, jestliže deformace PH překročí platný pracovní rozsah (viz dodatek této přílohy);

| 2.3.3 | program bude schopen vypočítat celkovou energii pohlcenou nástavbou v každém stupni zatížení; |
| --- | --- |

2.3.3

program bude schopen vypočítat celkovou energii pohlcenou nástavbou v každém stupni zatížení;

| 2.3.4 | v každém stupni zatížení bude program schopen ukázat deformovaný tvar polí vytvářejících nástavbu a polohu každé tuhé části, která může zasáhnout do zbývajícího prostoru. Program musí určit, při kterém stupni zatížení do zbývajícího prostoru poprvé pronikne jakákoli z tuhých konstrukčních částí; |
| --- | --- |

2.3.4

v každém stupni zatížení bude program schopen ukázat deformovaný tvar polí vytvářejících nástavbu a polohu každé tuhé části, která může zasáhnout do zbývajícího prostoru. Program musí určit, při kterém stupni zatížení do zbývajícího prostoru poprvé pronikne jakákoli z tuhých konstrukčních částí;

| 2.3.5 | program bude schopen zjistit a určit stupeň zatížení, při kterém začíná celkové zhroucení nástavby; kdy nástavba začíná být nestabilní a deformace pokračuje bez zvyšování zatížení. |
| --- | --- |

2.3.5

program bude schopen zjistit a určit stupeň zatížení, při kterém začíná celkové zhroucení nástavby; kdy nástavba začíná být nestabilní a deformace pokračuje bez zvyšování zatížení.

3.   Hodnocení výpočtu

| 3.1 | Celková energie (ET), kterou má pohltit nástavba, bude stanovena takto:
  ET = 0,75 M.g.Δh
  kde:







  M | = | | Mk pohotovostní hmotnost vozidla, pokud se v něm nevyskytují žádná zádržná zařízení, nebo |
| --- | --- | --- | --- | --- |

3.1

Celková energie (ET), kterou má pohltit nástavba, bude stanovena takto:

ET = 0,75 M.g.Δh

kde:

M

=

Mk pohotovostní hmotnost vozidla, pokud se v něm nevyskytují žádná zádržná zařízení, nebo

| | Mt celková účinná hmotnost vozidla, když jsou instalována zádržná zařízení pro cestující |
| --- | --- |

Mt celková účinná hmotnost vozidla, když jsou instalována zádržná zařízení pro cestující

G

=

gravitační konstanta

Δh

=

svislý pohyb (v metrech) těžiště vozidla při zkoušce překlopení, jak je stanoveno v dodatku 1 přílohy 7

| 3.2 | Pohlcená energie (Ea) nástavby je vypočtena jako stupeň zatížení, při kterém se zbývajícího prostoru poprvé dotkne jakákoli z tuhých konstrukčních částí. |
| --- | --- |

3.2

Pohlcená energie (Ea) nástavby je vypočtena jako stupeň zatížení, při kterém se zbývajícího prostoru poprvé dotkne jakákoli z tuhých konstrukčních částí.

| 3.3 | Typ vozidla bude schválen, jestliže Ea ≥ ET. |
| --- | --- |

3.3

Typ vozidla bude schválen, jestliže Ea ≥ ET.

4.   Dokumentace kvazi statického výpočtu

Protokol výpočtu musí obsahovat tyto informace:

| 4.1 | podrobný mechanický popis nástavby obsahující umístění PZ a PH a definující tuhé a elastické části; |
| --- | --- |

4.1

podrobný mechanický popis nástavby obsahující umístění PZ a PH a definující tuhé a elastické části;

| 4.2 | údaje získané ze zkoušek a výsledné grafy; |
| --- | --- |

4.2

údaje získané ze zkoušek a výsledné grafy;

| 4.3 | prohlášení, zda jsou či nejsou splněny požadavky odstavce 5.1 tohoto předpisu; |
| --- | --- |

4.3

prohlášení, zda jsou či nejsou splněny požadavky odstavce 5.1 tohoto předpisu;

| 4.4 | určení typu vozidla a osob odpovědných za zkoušky, výpočty a hodnocení. |
| --- | --- |

4.4

určení typu vozidla a osob odpovědných za zkoušky, výpočty a hodnocení.

Dodatek

Vlastnosti plastických závěsů

1.   Charakteristické křivky

Obecná forma charakteristické křivky plastické zóny (PZ) je nelineární vztah deformace a zatížení měřený na konstrukčních částech vozidla při laboratorních zkouškách.

Charakteristické křivky plastických závěsů jsou vztahem ohybového momentu (M) a rotačního úhlu (φ). Obecná forma charakteristické křivky PH je znázorněna na obrázku A.8.A.1.1.

Obrázek A.8.A.1.1

Charakteristická křivka pro plastický závěs

Image

2.   Ohledy deformačních rozsahů

| 2.1 | „Měřený rozsah“ charakteristické křivky PH je rozsah deformace, přes který byla provedena měření. Měřený rozsah může obsahovat zlom a/nebo rozsah rychlého tvrdnutí. Při výpočtu budou použity pouze hodnoty vlastností PH, které se objevují v měřeném rozsahu. |
| --- | --- |

2.1

„Měřený rozsah“ charakteristické křivky PH je rozsah deformace, přes který byla provedena měření. Měřený rozsah může obsahovat zlom a/nebo rozsah rychlého tvrdnutí. Při výpočtu budou použity pouze hodnoty vlastností PH, které se objevují v měřeném rozsahu.

| 2.2 | „Pracovní rozsah“ charakteristické křivky PH je rozsah pokrytý výpočtem.
  Pracovní rozsah nepřekročí měřený rozsah a může obsahovat zlom, ale ne rozsah rychlého tvrdnutí. |
| --- | --- |

2.2

„Pracovní rozsah“ charakteristické křivky PH je rozsah pokrytý výpočtem.

Pracovní rozsah nepřekročí měřený rozsah a může obsahovat zlom, ale ne rozsah rychlého tvrdnutí.

| 2.3 | Vlastnosti PH, které se mají použít při výpočtu, budou obsahovat křivku M-φ v měřeném rozsahu. |
| --- | --- |

2.3

Vlastnosti PH, které se mají použít při výpočtu, budou obsahovat křivku M-φ v měřeném rozsahu.

3.   Dynamické vlastnosti

Existují dva druhy vlastností PH a PZ: kvazi statické a dynamické. Dynamické vlastnosti PH mohou být stanoveny dvěma způsoby:

| 3.1 | dynamickým rázovým zkoušením dílu; |
| --- | --- |

3.1

dynamickým rázovým zkoušením dílu;

| 3.2 | pomocí dynamického koeficientu Kd pro přeměnu kvazi statických vlastností PH.
  Tato přeměna znamená, že hodnoty kvazi statického ohybového momentu mohou být zvýšeny o Kd.

  Pro ocelové konstrukční prvky lze použít Kd = 1,2 bez laboratorní zkoušky. |
| --- | --- |

3.2

pomocí dynamického koeficientu Kd pro přeměnu kvazi statických vlastností PH.

Tato přeměna znamená, že hodnoty kvazi statického ohybového momentu mohou být zvýšeny o Kd.

Pro ocelové konstrukční prvky lze použít Kd = 1,2 bez laboratorní zkoušky.

Obrázek A.8.A.1.2

Odvození dynamických vlastností plastického závěsu ze statické křivky

Image

---

PŘÍLOHA 9

POČÍTAČOVÁ SIMULACE ZKOUŠKY PŘEKLOPENÍ NA ÚPLNÉM VOZIDLE JAKO ROVNOCENNÁ SCHVALOVACÍ METODA

1.   Další údaje a informace

Pomocí metody počítačové simulace schválené technickou zkušebnou může být prokázáno, že nástavba splňuje požadavky uvedené v odstavcích 5.1.1 a 5.1.2 tohoto předpisu.

Jestliže si výrobce zvolí tuto zkušební metodu, budou poskytnuty technické zkušebně následující informace kromě údajů a výkresů uvedených v odstavci 3.2 tohoto předpisu;

| 1.1 | Popis použité metody simulace a výpočtu a jasné a přesné určení analytického softwaru včetně alespoň jeho výrobce, obchodního názvu, použité verze a kontaktních údajů subjektu, který ho vytvořil. |
| --- | --- |

1.1

Popis použité metody simulace a výpočtu a jasné a přesné určení analytického softwaru včetně alespoň jeho výrobce, obchodního názvu, použité verze a kontaktních údajů subjektu, který ho vytvořil.

| 1.2 | Použité materiálové modely a vstupní údaje. |
| --- | --- |

1.2

Použité materiálové modely a vstupní údaje.

| 1.3 | Hodnoty definovaných hmotností, těžiště a momentů setrvačnosti použitých v matematickém modelu. |
| --- | --- |

1.3

Hodnoty definovaných hmotností, těžiště a momentů setrvačnosti použitých v matematickém modelu.

2.   Matematický model

Model bude schopen popsat skutečné fyzické chování procesu překlopení v souladu s přílohou 5. Matematický model bude vytvořen a předpoklady předepsány tak, aby výpočet poskytl konzervativní výsledky. Model bude vytvořen při následujících ohledech:

| 2.1 | technická zkušebna může požadovat, aby byly zkoušky provedeny na skutečné konstrukci vozidla pro prokázání platnosti matematického modelu a ověření předpokladů učiněných v tomto modelu; |
| --- | --- |

2.1

technická zkušebna může požadovat, aby byly zkoušky provedeny na skutečné konstrukci vozidla pro prokázání platnosti matematického modelu a ověření předpokladů učiněných v tomto modelu;

| 2.2 | celková hmotnost a poloha těžiště použité v matematickém modelu budou stejné jako u vozidla, které se má schválit; |
| --- | --- |

2.2

celková hmotnost a poloha těžiště použité v matematickém modelu budou stejné jako u vozidla, které se má schválit;

| 2.3 | rozdělení hmotnosti v matematickém modelu bude odpovídat vozidlu, které se má schválit. Momenty setrvačnosti použité v matematickém modelu budou vypočteny na základě tohoto rozdělení hmotnosti. |
| --- | --- |

2.3

rozdělení hmotnosti v matematickém modelu bude odpovídat vozidlu, které se má schválit. Momenty setrvačnosti použité v matematickém modelu budou vypočteny na základě tohoto rozdělení hmotnosti.

3.   Požadavky na algoritmus a simulační program a na počítačové vybavení

| 3.1 | Bude určena nestabilní rovnovážná poloha vozidla v bodu překlopení a poloha při prvním styku se zemí. Simulační program může začít v nestabilní rovnovážné poloze, ale nejpozději musí začít v bodu prvního styku se zemí. |
| --- | --- |

3.1

Bude určena nestabilní rovnovážná poloha vozidla v bodu překlopení a poloha při prvním styku se zemí. Simulační program může začít v nestabilní rovnovážné poloze, ale nejpozději musí začít v bodu prvního styku se zemí.

| 3.2 | Počáteční podmínky v bodu prvního styku se zemí budou definovány pomocí změny potenciální energie z nestabilní rovnovážné polohy. |
| --- | --- |

3.2

Počáteční podmínky v bodu prvního styku se zemí budou definovány pomocí změny potenciální energie z nestabilní rovnovážné polohy.

| 3.3 | Simulační program poběží alespoň do dosažení maximální deformace. |
| --- | --- |

3.3

Simulační program poběží alespoň do dosažení maximální deformace.

| 3.4 | Výsledkem simulačního programu bude stabilní řešení, ve kterém je výsledek nezávislý na časovém kroku. |
| --- | --- |

3.4

Výsledkem simulačního programu bude stabilní řešení, ve kterém je výsledek nezávislý na časovém kroku.

| 3.5 | Simulační program bude schopen vypočítat energetické složky pro energetickou rovnováhu v každém časovém kroku. |
| --- | --- |

3.5

Simulační program bude schopen vypočítat energetické složky pro energetickou rovnováhu v každém časovém kroku.

| 3.6 | Nefyzické energetické složky zavedené procesem matematického modelování (například „přesýpací hodiny“ a vnitřní tlumení) nepřekročí 5 procent celkové energie v jakémkoli čase. |
| --- | --- |

3.6

Nefyzické energetické složky zavedené procesem matematického modelování (například „přesýpací hodiny“ a vnitřní tlumení) nepřekročí 5 procent celkové energie v jakémkoli čase.

| 3.7 | Koeficient tření použitý při styku se zemí bude ověřen výsledky fyzických zkoušek nebo výpočet prokáže, že zvolený třecí koeficient poskytuje konzervativní výsledky. |
| --- | --- |

3.7

Koeficient tření použitý při styku se zemí bude ověřen výsledky fyzických zkoušek nebo výpočet prokáže, že zvolený třecí koeficient poskytuje konzervativní výsledky.

| 3.8 | V matematickém modelu budou zohledněny všechny možné fyzické kontakty mezi částmi vozidla. |
| --- | --- |

3.8

V matematickém modelu budou zohledněny všechny možné fyzické kontakty mezi částmi vozidla.

4.   Hodnocení simulace

| 4.1 | Když jsou splněny stanovené požadavky na simulaci, může být vyhodnocena simulace změn geometrie vnitřní konstrukce a porovnání mezi geometrickým tvarem zbývajícího prostoru, jak je definováno v odstavcích 5.1 a 5.2 tohoto předpisu. |
| --- | --- |

4.1

Když jsou splněny stanovené požadavky na simulaci, může být vyhodnocena simulace změn geometrie vnitřní konstrukce a porovnání mezi geometrickým tvarem zbývajícího prostoru, jak je definováno v odstavcích 5.1 a 5.2 tohoto předpisu.

| 4.2 | Pokud při simulaci překlopení není narušen zbývající prostor, bude schválení uděleno. |
| --- | --- |

4.2

Pokud při simulaci překlopení není narušen zbývající prostor, bude schválení uděleno.

| 4.3 | Pokud při simulaci překlopení je narušen zbývající prostor, bude schválení odmítnuto. |
| --- | --- |

4.3

Pokud při simulaci překlopení je narušen zbývající prostor, bude schválení odmítnuto.

5.   Dokumentace

| 5.1 | Protokol simulace musí obsahovat následující informace:






  5.1.1 | všechny údaje a informace uvedené v odstavci 1 této přílohy; |
| --- | --- | --- |

5.1

Protokol simulace musí obsahovat následující informace:

5.1.1

všechny údaje a informace uvedené v odstavci 1 této přílohy;

| 5.1.2 | výkres znázorňující matematický model nástavby; |
| --- | --- |

5.1.2

výkres znázorňující matematický model nástavby;

| 5.1.3 | prohlášení o hodnotách úhlu, rychlosti a úhlové rychlosti v nestabilní rovnovážné poloze vozidla a v poloze prvního styku se zemí; |
| --- | --- |

5.1.3

prohlášení o hodnotách úhlu, rychlosti a úhlové rychlosti v nestabilní rovnovážné poloze vozidla a v poloze prvního styku se zemí;

| 5.1.4 | tabulku hodnoty celkové energie a hodnot všech jejích součástí (kinetické energie, vnitřní energie, energie přesýpacích hodin) v časovém přírůstku 1 ms v intervalu nejméně od prvního styku se zemí až do dosažení maximální deformace; |
| --- | --- |

5.1.4

tabulku hodnoty celkové energie a hodnot všech jejích součástí (kinetické energie, vnitřní energie, energie přesýpacích hodin) v časovém přírůstku 1 ms v intervalu nejméně od prvního styku se zemí až do dosažení maximální deformace;

| 5.1.5 | předpokládaný koeficient tření se zemí; |
| --- | --- |

5.1.5

předpokládaný koeficient tření se zemí;

| 5.1.6 | diagramy nebo údaje, které ukazují vhodným způsobem, že jsou splněny požadavky uvedené v odstavcích 5.1.1 a 5.1.2 tohoto předpisu. Tento požadavek lze splnit poskytnutím diagramu vzdálenosti mezi vnitřním obrysem deformované konstrukce a okrajem zbývajícího prostoru v závislosti na čase; |
| --- | --- |

5.1.6

diagramy nebo údaje, které ukazují vhodným způsobem, že jsou splněny požadavky uvedené v odstavcích 5.1.1 a 5.1.2 tohoto předpisu. Tento požadavek lze splnit poskytnutím diagramu vzdálenosti mezi vnitřním obrysem deformované konstrukce a okrajem zbývajícího prostoru v závislosti na čase;

| 5.1.7 | prohlášení, zda byly nebo nebyly splněny požadavky uvedené v odstavcích 5.1.1 a 5.1.2 tohoto předpisu; |
| --- | --- |

5.1.7

prohlášení, zda byly nebo nebyly splněny požadavky uvedené v odstavcích 5.1.1 a 5.1.2 tohoto předpisu;

| 5.1.8 | všechny údaje a informace nezbytné pro jasnou identifikaci typu vozidla, jeho nástavby, matematického modelu nástavby a vlastní výpočet. |
| --- | --- |

5.1.8

všechny údaje a informace nezbytné pro jasnou identifikaci typu vozidla, jeho nástavby, matematického modelu nástavby a vlastní výpočet.

| 5.2 | Doporučuje se, aby protokol také obsahoval diagramy deformované konstrukce v okamžiku, kdy dojde k maximální deformaci, poskytující přehled o nástavbě a oblastech velké plastické deformace. |
| --- | --- |

5.2

Doporučuje se, aby protokol také obsahoval diagramy deformované konstrukce v okamžiku, kdy dojde k maximální deformaci, poskytující přehled o nástavbě a oblastech velké plastické deformace.

| 5.3 | Na požádání technické zkušebny je třeba poskytnout další informace a zahrnout je do protokolu. |
| --- | --- |

5.3

Na požádání technické zkušebny je třeba poskytnout další informace a zahrnout je do protokolu.

---

| 30.3.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 84/46 |
| --- | --- | --- | --- |

30.3.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 84/46

---

Pouze původní texty EHK/OSN mají podle mezinárodního veřejného práva právní účinek. Status a datum vstupu tohoto předpisu v platnost je třeba ověřit v nejnovější verzi dokumentu EHK/OSN o statusu TRANS/WP.29/343, který je k dispozici na internetové adrese:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Předpis Evropské hospodářské komise Organizace spojených národů (EHK/OSN) č. 75 – Jednotná ustanovení pro schvalování typu pneumatik pro motocykly a mopedy

Zahrnuje veškerá platná znění až po:

dodatek 13 k původnímu znění předpisu – datum vstupu v platnost: 24. října 2009

OBSAH

PŘEDPIS

| 1. | Oblast působnosti |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definice |
| --- | --- |

2.

| 3. | Označení |
| --- | --- |

3.

| 4. | Žádost o schválení |
| --- | --- |

4.

| 5. | Schválení |
| --- | --- |

5.

| 6. | Požadavky |
| --- | --- |

6.

| 7. | Změny typu pneumatiky a rozšíření schválení |
| --- | --- |

7.

| 8. | Shodnost výroby |
| --- | --- |

8.

| 9. | Postihy za neshodnost výroby |
| --- | --- |

9.

| 10. | Definitivní ukončení výroby |
| --- | --- |

10.

| 11. | Názvy a adresy technických zkušeben odpovědných za provádění schvalovacích zkoušek a názvy a adresy správních orgánů |
| --- | --- |

11.

PŘÍLOHY

| Příloha 1 – | Sdělení o udělení, rozšíření, zamítnutí nebo odnětí schválení typu nebo o definitivním ukončení výroby typu pneumatik pro motocykly a mopedy podle předpisu č. 75 |
| --- | --- |

Příloha 1 –

| Příloha 2 – | Uspořádání značky schválení typu |
| --- | --- |

Příloha 2 –

| Příloha 3 – | Uspořádání označení pneumatik – Příklad označení, které musí nést typy pneumatik uváděné na trh po vstupu tohoto předpisu v platnost |
| --- | --- |

Příloha 3 –

| Příloha 4 – | Index únosnosti / odpovídající maximální rychlost |
| --- | --- |

Příloha 4 –

| Příloha 5 – | Rozměry pneumatiky a jejich označení |
| --- | --- |

Příloha 5 –

| Příloha 6 – | Metoda měření pneumatik |
| --- | --- |

Příloha 6 –

| Příloha 7 – | Postup provádění zkoušek únosnosti v závislosti na rychlosti |
| --- | --- |

Příloha 7 –

| Příloha 8 – | Únosnost pneumatik při různých rychlostech |
| --- | --- |

Příloha 8 –

| Příloha 9 – | Postup zkoušení dynamického nárůstu pneumatik |
| --- | --- |

Příloha 9 –

1.   OBLAST PŮSOBNOSTI

Tento předpis se použije pro nové pneumatiky pro vozidla kategorií L1, L2, L3, L4 a L5.

Nepoužije se však pro typy pneumatik konstruovaných výhradně pro „terénní“ (off-road) použití, které jsou označeny „NHS“ (Not for Highway Service = nikoliv pro užití na silnici) a na typy pneumatik konstruovaných výhradně pro soutěže.

2.   DEFINICE

Pro účely tohoto předpisu se použijí tyto definice:

| 2.1 | „typem pneumatiky“ se rozumí kategorie pneumatik, které se neliší v takových zásadních hlediscích, jako jsou:






  2.1.1 | výrobce; |
| --- | --- | --- |

2.1

„typem pneumatiky“ se rozumí kategorie pneumatik, které se neliší v takových zásadních hlediscích, jako jsou:

2.1.1

výrobce;

| 2.1.2 | označení rozměru pneumatiky; |
| --- | --- |

2.1.2

označení rozměru pneumatiky;

| 2.1.3 | druh užití (normální: pro obvyklá užití na silnici, speciální: zvláštní užití jako silniční a terénní; na jízdu na sněhu, pro mopedy); |
| --- | --- |

2.1.3

druh užití (normální: pro obvyklá užití na silnici, speciální: zvláštní užití jako silniční a terénní; na jízdu na sněhu, pro mopedy);

| 2.1.4 | konstrukce (diagonální neboli bias-ply, smíšená, radiální); |
| --- | --- |

2.1.4

konstrukce (diagonální neboli bias-ply, smíšená, radiální);

| 2.1.5 | kategorie rychlosti; |
| --- | --- |

2.1.5

kategorie rychlosti;

| 2.1.6 | index únosnosti; |
| --- | --- |

2.1.6

index únosnosti;

| 2.1.7 | průřez pneumatiky; |
| --- | --- |

2.1.7

průřez pneumatiky;

| 2.2 | „konstrukcí pneumatiky“ se rozumí technické vlastnosti kostry pneumatiky. Rozlišují se zejména tyto typy konstrukce pneumatiky:






  2.2.1 | „diagonální“ neboli „bias-ply“ označuje konstrukci pneumatiky, v níž kordové vrstvy sahají až k patkám a jsou pokládány střídavě v úhlech podstatně menších než 90 ke střednici běhounu (1); |
| --- | --- | --- |

2.2

„konstrukcí pneumatiky“ se rozumí technické vlastnosti kostry pneumatiky. Rozlišují se zejména tyto typy konstrukce pneumatiky:

2.2.1

„diagonální“ neboli „bias-ply“ označuje konstrukci pneumatiky, v níž kordové vrstvy sahají až k patkám a jsou pokládány střídavě v úhlech podstatně menších než 90 ke střednici běhounu (1);

| 2.2.2 | „smíšená“ označuje konstrukci pneumatiky diagonálního typu (bias-ply), v níž je kostra spoutána pásem obsahujícím dvě nebo více vrstev v podstatě neroztažitelného kordu, uspořádaných střídavě v úhlech blízkých úhlům kostry; |
| --- | --- |

2.2.2

„smíšená“ označuje konstrukci pneumatiky diagonálního typu (bias-ply), v níž je kostra spoutána pásem obsahujícím dvě nebo více vrstev v podstatě neroztažitelného kordu, uspořádaných střídavě v úhlech blízkých úhlům kostry;

| 2.2.3 | „radiální“ označuje konstrukci pneumatiky, v níž kordové vrstvy sahají až k patkám a jsou pokládány v podstatě v úhlu 90ú ke střednici běhounu, přičemž kostra je stabilizována v podstatě neroztažitelným obvodovým pásem (1); |
| --- | --- |

2.2.3

„radiální“ označuje konstrukci pneumatiky, v níž kordové vrstvy sahají až k patkám a jsou pokládány v podstatě v úhlu 90ú ke střednici běhounu, přičemž kostra je stabilizována v podstatě neroztažitelným obvodovým pásem (1);

| 2.2.4 | „zesílená“ označuje konstrukci pneumatiky, jejíž kostra je odolnější než kostra odpovídajícího normálního typu; |
| --- | --- |

2.2.4

„zesílená“ označuje konstrukci pneumatiky, jejíž kostra je odolnější než kostra odpovídajícího normálního typu;

| 2.3 | „patkou“ se rozumí ta část pneumatiky, jejíž tvar a konstrukce slouží k přizpůsobení se ráfku a k uchycení pneumatiky na něm (2); |
| --- | --- |

2.3

„patkou“ se rozumí ta část pneumatiky, jejíž tvar a konstrukce slouží k přizpůsobení se ráfku a k uchycení pneumatiky na něm (2);

| 2.4 | „kordem“ se rozumí vlákna tvořící tkanivo vrstev v pneumatice (2); |
| --- | --- |

2.4

„kordem“ se rozumí vlákna tvořící tkanivo vrstev v pneumatice (2);

| 2.5 | „vrstvou“ se rozumí vrstva tvořená rovnoběžnými pogumovanými kordy (2); |
| --- | --- |

2.5

„vrstvou“ se rozumí vrstva tvořená rovnoběžnými pogumovanými kordy (2);

| 2.6 | „kostrou“ se rozumí ta část pneumatiky, která není ani běhounem, ani vnějšími gumovými bočnicemi a která po nahuštění nese zátěž (2); |
| --- | --- |

2.6

„kostrou“ se rozumí ta část pneumatiky, která není ani běhounem, ani vnějšími gumovými bočnicemi a která po nahuštění nese zátěž (2);

| 2.7 | „běhounem“ se rozumí ta část pneumatiky, která přichází do styku s vozovkou, chrání kostru před mechanickým poškozením a přispívá k adhezi se zemí (2); |
| --- | --- |

2.7

„běhounem“ se rozumí ta část pneumatiky, která přichází do styku s vozovkou, chrání kostru před mechanickým poškozením a přispívá k adhezi se zemí (2);

| 2.8 | „bočnicí“ se rozumí část pneumatiky mezi běhounem a povrchem určeným k překrytí okrajem ráfku (2); |
| --- | --- |

2.8

„bočnicí“ se rozumí část pneumatiky mezi běhounem a povrchem určeným k překrytí okrajem ráfku (2);

| 2.9 | „drážkou běhounu“ se rozumí prostor mezi dvěma sousedními žebry nebo bloky vzorku běhounu (2); |
| --- | --- |

2.9

„drážkou běhounu“ se rozumí prostor mezi dvěma sousedními žebry nebo bloky vzorku běhounu (2);

| 2.10 | „hlavní drážkou“ se rozumí široké drážky umístěné ve středovém pásmu běhounu; |
| --- | --- |

2.10

„hlavní drážkou“ se rozumí široké drážky umístěné ve středovém pásmu běhounu;

| 2.11 | „šířkou průřezu (S)“ se rozumí přímá vzdálenost mezi vnějšími okraji bočnic nahuštěné pneumatiky, bez výčnělků vytvořených označením, zdobením nebo ochrannými pásy nebo žebry (2); |
| --- | --- |

2.11

„šířkou průřezu (S)“ se rozumí přímá vzdálenost mezi vnějšími okraji bočnic nahuštěné pneumatiky, bez výčnělků vytvořených označením, zdobením nebo ochrannými pásy nebo žebry (2);

| 2.12 | „celkovou šířkou“ se rozumí přímá vzdálenost mezi vnějšími okraji bočnic nahuštěné pneumatiky, včetně značení, zdobení a ochranných pásů nebo žeber (2); v případě pneumatik, kde je běhoun širší než šířka průřezu, odpovídá celková šířka šířce běhounu; |
| --- | --- |

2.12

„celkovou šířkou“ se rozumí přímá vzdálenost mezi vnějšími okraji bočnic nahuštěné pneumatiky, včetně značení, zdobení a ochranných pásů nebo žeber (2); v případě pneumatik, kde je běhoun širší než šířka průřezu, odpovídá celková šířka šířce běhounu;

| 2.13 | „výškou průřezu (H)“ se rozumí vzdálenost rovnající se polovině rozdílu mezi vnějším průměrem pneumatiky a jmenovitým průměrem ráfku (2); |
| --- | --- |

2.13

„výškou průřezu (H)“ se rozumí vzdálenost rovnající se polovině rozdílu mezi vnějším průměrem pneumatiky a jmenovitým průměrem ráfku (2);

| 2.14 | „jmenovitým profilovým číslem (Ra)“ se rozumí stonásobek čísla získaného dělením čísla, které vyjadřuje výšku průřezu (H), číslem vyjadřujícím jmenovitou šířku průřezu (S1), přičemž oba rozměry jsou vyjádřeny ve stejných jednotkách; |
| --- | --- |

2.14

„jmenovitým profilovým číslem (Ra)“ se rozumí stonásobek čísla získaného dělením čísla, které vyjadřuje výšku průřezu (H), číslem vyjadřujícím jmenovitou šířku průřezu (S1), přičemž oba rozměry jsou vyjádřeny ve stejných jednotkách;

| 2.15 | „vnějším průměrem (D)“ se rozumí celkový průměr nahuštěné nové pneumatiky (2); |
| --- | --- |

2.15

„vnějším průměrem (D)“ se rozumí celkový průměr nahuštěné nové pneumatiky (2);

| 2.16 | „označením rozměru pneumatiky“ se rozumí označení udávající:






  2.16.1 | jmenovitou šířku průřezu (S1), která musí být vyjádřena v mm, s výjimkou těch typů pneumatik, pro které je označení rozměru uvedeno v prvním sloupci tabulek v příloze 5 tohoto předpisu; |
| --- | --- | --- |

2.16

„označením rozměru pneumatiky“ se rozumí označení udávající:

2.16.1

jmenovitou šířku průřezu (S1), která musí být vyjádřena v mm, s výjimkou těch typů pneumatik, pro které je označení rozměru uvedeno v prvním sloupci tabulek v příloze 5 tohoto předpisu;

| 2.16.2 | jmenovité profilové číslo s výjimkou určitých typů pneumatik, pro které je označení rozměru uvedeno v prvním sloupci tabulek v příloze 5 tohoto předpisu; |
| --- | --- |

2.16.2

jmenovité profilové číslo s výjimkou určitých typů pneumatik, pro které je označení rozměru uvedeno v prvním sloupci tabulek v příloze 5 tohoto předpisu;

| 2.16.3 | smluvené číslo „d“, které udává jmenovitý průměr ráfku a odpovídá jeho průměru vyjádřenému buď v kódech (čísla menší než 100) nebo v milimetrech (čísla větší než 100):






  2.16.3.1 | Níže jsou uvedeny hodnoty „d“ v milimetrech při označení kódem:






  (v mm) |
| --- | --- | --- |
| Symbol „d“ vyjádřený jednou nebo dvěma číslicemi dle jmenovitého průměru ráfku | Hodnota „d“ |
| 4 | 102 |
| 5 | 127 |
| 6 | 152 |
| 7 | 178 |
| 8 | 203 |
| 9 | 229 |
| 10 | 254 |
| 11 | 279 |
| 12 | 305 |
| 13 | 330 |
| 14 | 356 |
| 15 | 381 |
| 16 | 406 |
| 17 | 432 |
| 18 | 457 |
| 19 | 483 |
| 20 | 508 |
| 21 | 533 |
| 22 | 559 |
| 23 | 584 |

2.16.3

smluvené číslo „d“, které udává jmenovitý průměr ráfku a odpovídá jeho průměru vyjádřenému buď v kódech (čísla menší než 100) nebo v milimetrech (čísla větší než 100):

2.16.3.1

Níže jsou uvedeny hodnoty „d“ v milimetrech při označení kódem:

(v mm)

Symbol „d“ vyjádřený jednou nebo dvěma číslicemi dle jmenovitého průměru ráfku

Hodnota „d“

4

102

5

127

6

152

7

178

8

203

9

229

10

254

11

279

12

305

13

330

14

356

15

381

16

406

17

432

18

457

19

483

20

508

21

533

22

559

23

584

| 2.17 | „jmenovitým průměrem ráfku (d)“ se rozumí průměr ráfku, na který má být pneumatika namontována (2); |
| --- | --- |

2.17

„jmenovitým průměrem ráfku (d)“ se rozumí průměr ráfku, na který má být pneumatika namontována (2);

| 2.18 | „ráfkem“ se rozumí nosný prvek pro soupravu pneumatiky s duší nebo pro bezdušovou pneumatiku, o který se opírají patky pneumatiky (2);






  2.18.1 | „konfigurací montáže pneumatiky na ráfek“ se rozumí typ ráfku, k montáži na nějž je pneumatika konstrukčně určena; v případě potřeby nestandardních ráfků musí být tato skutečnost označena zvláštním symbolem na pneumatice; |
| --- | --- | --- |

2.18

„ráfkem“ se rozumí nosný prvek pro soupravu pneumatiky s duší nebo pro bezdušovou pneumatiku, o který se opírají patky pneumatiky (2);

2.18.1

„konfigurací montáže pneumatiky na ráfek“ se rozumí typ ráfku, k montáži na nějž je pneumatika konstrukčně určena; v případě potřeby nestandardních ráfků musí být tato skutečnost označena zvláštním symbolem na pneumatice;

| 2.19 | „teoretickým ráfkem“ se rozumí ráfek, jehož šířka by byla X-násobkem jmenovité šířky průřezu pneumatiky. Hodnota X musí být stanovena výrobcem pneumatiky; |
| --- | --- |

2.19

„teoretickým ráfkem“ se rozumí ráfek, jehož šířka by byla X-násobkem jmenovité šířky průřezu pneumatiky. Hodnota X musí být stanovena výrobcem pneumatiky;

| 2.20 | „měřicím ráfkem“ se rozumí ráfek, na který je třeba pneumatiku namontovat pro účely měření rozměrů; |
| --- | --- |

2.20

„měřicím ráfkem“ se rozumí ráfek, na který je třeba pneumatiku namontovat pro účely měření rozměrů;

| 2.21 | „zkušebním ráfkem“ se rozumí ráfek, na který je třeba pneumatiku namontovat pro účely zkoušení; |
| --- | --- |

2.21

„zkušebním ráfkem“ se rozumí ráfek, na který je třeba pneumatiku namontovat pro účely zkoušení;

| 2.22 | „vytrháváním“ se rozumí oddělování částí pryže z běhounu; |
| --- | --- |

2.22

„vytrháváním“ se rozumí oddělování částí pryže z běhounu;

| 2.23 | „oddělováním kordu“ se rozumí oddělování kordu od jeho pryžového povlaku; |
| --- | --- |

2.23

„oddělováním kordu“ se rozumí oddělování kordu od jeho pryžového povlaku;

| 2.24 | „oddělováním vrstev“ se rozumí oddělování sousedních vrstev; |
| --- | --- |

2.24

„oddělováním vrstev“ se rozumí oddělování sousedních vrstev;

| 2.25 | „oddělováním běhounu“ se rozumí oddělování běhounu od kostry; |
| --- | --- |

2.25

„oddělováním běhounu“ se rozumí oddělování běhounu od kostry;

| 2.26 | „indexem únosnosti“ se rozumí číslo spojené s maximálním zatížením, které unese pneumatika při rychlosti odpovídající rychlostnímu symbolu dle provozních podmínek stanovených výrobcem pneumatiky. Seznam těchto indexů a odpovídajících zatížení je uveden v příloze 4 tohoto předpisu; |
| --- | --- |

2.26

„indexem únosnosti“ se rozumí číslo spojené s maximálním zatížením, které unese pneumatika při rychlosti odpovídající rychlostnímu symbolu dle provozních podmínek stanovených výrobcem pneumatiky. Seznam těchto indexů a odpovídajících zatížení je uveden v příloze 4 tohoto předpisu;

| 2.27 | „tabulkou únosností pneumatik při různých rychlostech“ se rozumí tabulka v příloze 8, která udává ve vztahu k indexům únosnosti a únosnosti při jmenovité rychlosti změny zatížení pneumatiky při jejím užití při rychlostech jiných než odpovídajících indexu její jmenovité kategorie rychlosti; |
| --- | --- |

2.27

„tabulkou únosností pneumatik při různých rychlostech“ se rozumí tabulka v příloze 8, která udává ve vztahu k indexům únosnosti a únosnosti při jmenovité rychlosti změny zatížení pneumatiky při jejím užití při rychlostech jiných než odpovídajících indexu její jmenovité kategorie rychlosti;

| 2.28 | „kategorií rychlosti“ se rozumí:






  2.28.1 | rychlosti vyjádřené symbolem kategorie rychlosti uvedené v tabulce v bodě 2.28.2. |
| --- | --- | --- |

2.28

„kategorií rychlosti“ se rozumí:

2.28.1

rychlosti vyjádřené symbolem kategorie rychlosti uvedené v tabulce v bodě 2.28.2.

| 2.28.2 | Kategorie rychlosti jsou uvedeny v následující tabulce:






  (km/h) |
| --- | --- |
| Symbol kategorie rychlosti | Odpovídající rychlost |
| B | 50 |
| F | 80 |
| G | 90 |
| J | 100 |
| K | 110 |
| L | 120 |
| M | 130 |
| N | 140 |
| P | 150 |
| Q | 160 |
| R | 170 |
| S | 180 |
| T | 190 |
| U | 200 |
| H | 210 |
| V | 240 |
| W | 270 |

2.28.2

Kategorie rychlosti jsou uvedeny v následující tabulce:

(km/h)

Symbol kategorie rychlosti

Odpovídající rychlost

B

50

F

80

G

90

J

100

K

110

L

120

M

130

N

140

P

150

Q

160

R

170

S

180

T

190

U

200

H

210

V

240

W

270

| 2.28.3 | Pneumatiky, vhodné pro rychlosti vyšší než 240 km/h se označí kódem „V“ nebo „Z“ (viz bod 2.33.3), který se umístí do označení rozměrů pneumatiky před údaje o konstrukci (viz bod 3.1.3); |
| --- | --- |

2.28.3

Pneumatiky, vhodné pro rychlosti vyšší než 240 km/h se označí kódem „V“ nebo „Z“ (viz bod 2.33.3), který se umístí do označení rozměrů pneumatiky před údaje o konstrukci (viz bod 3.1.3);

| 2.29 | „pneumatikou pro jízdu na sněhu“ se rozumí pneumatika, jejíž vzorek běhounu a jejíž konstrukce jsou vytvořeny především pro zajištění lepších vlastností v blátě a čerstvém nebo tajícím sněhu než jsou vlastnosti obvyklé (silniční) pneumatiky. Vzorek běhounu pneumatiky pro jízdu na sněhu je zpravidla tvořen drážkami (žebry) a/nebo masivními bloky s větší roztečí než u běžné (silniční) pneumatiky; |
| --- | --- |

2.29

„pneumatikou pro jízdu na sněhu“ se rozumí pneumatika, jejíž vzorek běhounu a jejíž konstrukce jsou vytvořeny především pro zajištění lepších vlastností v blátě a čerstvém nebo tajícím sněhu než jsou vlastnosti obvyklé (silniční) pneumatiky. Vzorek běhounu pneumatiky pro jízdu na sněhu je zpravidla tvořen drážkami (žebry) a/nebo masivními bloky s větší roztečí než u běžné (silniční) pneumatiky;

| 2.30 | „MST“ se rozumí „víceúčelová pneumatika“ vhodná pro použití na silnici i mimo ni; |
| --- | --- |

2.30

„MST“ se rozumí „víceúčelová pneumatika“ vhodná pro použití na silnici i mimo ni;

| 2.31 | „pneumatikou pro moped“ se rozumí pneumatika konstruovaná pro mopedy (kategorie L1 s L2); |
| --- | --- |

2.31

„pneumatikou pro moped“ se rozumí pneumatika konstruovaná pro mopedy (kategorie L1 s L2);

| 2.32 | „pneumatikou pro motocykl“ se rozumí pneumatika konstruovaná především pro motocykly (kategorie L3, L4 a L5). Nicméně, tyto pneumatiky mohou být rovněž použity pro mopedy (kategorie L1 a L2) a lehké přívěsy (kategorie 01); |
| --- | --- |

2.32

„pneumatikou pro motocykl“ se rozumí pneumatika konstruovaná především pro motocykly (kategorie L3, L4 a L5). Nicméně, tyto pneumatiky mohou být rovněž použity pro mopedy (kategorie L1 a L2) a lehké přívěsy (kategorie 01);

| 2.33 | „třídou maximálního zatížení“ se rozumí maximální hmotnost, kterou musí pneumatika unést.






  2.33.1 | Pro rychlosti nepřevyšující 130 km/h nesmí třída maximálního zatížení překročit hodnotu příslušející indexu únosnosti pneumatiky dle tabulky „únosnost pneumatik při různých rychlostech“ (viz bod 2.27) s odvoláním na symbol kategorie rychlosti pneumatiky a na rychlostní způsobilost vozidla, na kterém je pneumatika namontována. |
| --- | --- | --- |

2.33

„třídou maximálního zatížení“ se rozumí maximální hmotnost, kterou musí pneumatika unést.

2.33.1

Pro rychlosti nepřevyšující 130 km/h nesmí třída maximálního zatížení překročit hodnotu příslušející indexu únosnosti pneumatiky dle tabulky „únosnost pneumatik při různých rychlostech“ (viz bod 2.27) s odvoláním na symbol kategorie rychlosti pneumatiky a na rychlostní způsobilost vozidla, na kterém je pneumatika namontována.

| 2.33.2 | Pro rychlosti převyšující 130 km/h, avšak nepřevyšující 210 km/h, nesmí třída maximálního zatížení překročit hodnotu hmotnosti spojenou s indexem únosnosti pneumatiky. |
| --- | --- |

2.33.2

Pro rychlosti převyšující 130 km/h, avšak nepřevyšující 210 km/h, nesmí třída maximálního zatížení překročit hodnotu hmotnosti spojenou s indexem únosnosti pneumatiky.

| 2.33.3 | Pro rychlosti převyšující 210 km/h, avšak nepřevyšující 270 km/h, nesmí třída maximálního zatížení překročit hodnotu hmotnosti spojenou s indexem únosnosti pneumatiky dle níže uvedené tabulky s odvoláním na symbol kategorie rychlosti pneumatiky a na rychlostní způsobilost vozidla, na kterém má být pneumatika namontována:







  Maximální rychlost v km/h (5) | Maximální zatížení (%) |
| --- | --- | --- |
| Symbol kategorie rychlosti V | Symbol kategorie rychlosti W (4) |
| 210 | 100 | 100 |
| 220 | 95 | 100 |
| 230 | 90 | 100 |
| 240 | 85 | 100 |
| 250 | (80) (3) | 95 |
| 260 | (75) (3) | 85 |
| 270 | (70) (3) | 75 |

2.33.3

Pro rychlosti převyšující 210 km/h, avšak nepřevyšující 270 km/h, nesmí třída maximálního zatížení překročit hodnotu hmotnosti spojenou s indexem únosnosti pneumatiky dle níže uvedené tabulky s odvoláním na symbol kategorie rychlosti pneumatiky a na rychlostní způsobilost vozidla, na kterém má být pneumatika namontována:

Maximální rychlost v km/h (5)

Maximální zatížení (%)

Symbol kategorie rychlosti V

Symbol kategorie rychlosti W (4)

210

100

100

220

95

100

230

90

100

240

85

100

250

(80) (3)

95

260

(75) (3)

85

270

(70) (3)

75

| 2.33.4 | Pro rychlosti nad 270 km/h nesmí třída maximálního zatížení překročit hodnotu hmotnosti uváděnou výrobcem pneumatiky s odvoláním na symbol rychlosti pneumatiky.
  U mezilehlých rychlostí od 270 km/h do maximální rychlosti povolené výrobcem pneumatiky se použije lineární interpolace maximálního zatížení. |
| --- | --- |

2.33.4

Pro rychlosti nad 270 km/h nesmí třída maximálního zatížení překročit hodnotu hmotnosti uváděnou výrobcem pneumatiky s odvoláním na symbol rychlosti pneumatiky.

U mezilehlých rychlostí od 270 km/h do maximální rychlosti povolené výrobcem pneumatiky se použije lineární interpolace maximálního zatížení.

3.   OZNAČENÍ

| 3.1 | Pneumatiky předkládané ke schválení musí být nejméně na jedné bočnici opatřeny následujícím značením:






  3.1.1 | obchodní název nebo značka; |
| --- | --- | --- |

3.1

Pneumatiky předkládané ke schválení musí být nejméně na jedné bočnici opatřeny následujícím značením:

3.1.1

obchodní název nebo značka;

| 3.1.2 | označení rozměru pneumatiky podle ustanovení bodu 2.16 tohoto předpisu; |
| --- | --- |

3.1.2

označení rozměru pneumatiky podle ustanovení bodu 2.16 tohoto předpisu;

| 3.1.3 | následující údaje o konstrukci:






  3.1.3.1 | u diagonálních (bias-ply) pneumatik žádné značení nebo písmeno „D“, |
| --- | --- | --- |

3.1.3

následující údaje o konstrukci:

3.1.3.1

u diagonálních (bias-ply) pneumatik žádné značení nebo písmeno „D“,

| 3.1.3.2 | u pneumatik smíšené konstrukce písmeno „B“ umístěné před označením průměru ráfku a případně slovní spojení „BIAS-BELTED“, |
| --- | --- |

3.1.3.2

u pneumatik smíšené konstrukce písmeno „B“ umístěné před označením průměru ráfku a případně slovní spojení „BIAS-BELTED“,

| 3.1.3.3 | u radiálních pneumatik písmeno „R“ umístěné před označením průměru ráfku a případně slovo „RADIAL“; |
| --- | --- |

3.1.3.3

u radiálních pneumatik písmeno „R“ umístěné před označením průměru ráfku a případně slovo „RADIAL“;

| 3.1.4 | údaj o kategorii rychlosti pneumatiky prostřednictvím symbolu uvedeného v bodě 2.28.2; |
| --- | --- |

3.1.4

údaj o kategorii rychlosti pneumatiky prostřednictvím symbolu uvedeného v bodě 2.28.2;

| 3.1.5 | index únosnosti podle definice v bodě 2.26; |
| --- | --- |

3.1.5

index únosnosti podle definice v bodě 2.26;

| 3.1.6 | slovo „TUBELESS“, jde-li o pneumatiku konstruovanou pro užití bez duše; |
| --- | --- |

3.1.6

slovo „TUBELESS“, jde-li o pneumatiku konstruovanou pro užití bez duše;

| 3.1.7 | slovo „REINFORCED“ nebo „REINF“, jde-li o zesílenou pneumatiku; |
| --- | --- |

3.1.7

slovo „REINFORCED“ nebo „REINF“, jde-li o zesílenou pneumatiku;

| 3.1.8 | datum výroby v podobě skupiny čtyř číslic; první dvě číslice udávají týden a poslední dvě číslice rok výroby. Toto označení může být umístěno pouze na jedné bočnici; |
| --- | --- |

3.1.8

datum výroby v podobě skupiny čtyř číslic; první dvě číslice udávají týden a poslední dvě číslice rok výroby. Toto označení může být umístěno pouze na jedné bočnici;

| 3.1.9 | nápis „M + S“ nebo „M.S“ nebo „M & S“, jde-li o pneumatiku pro jízdu na sněhu; Přijatelné je i alternativní použití nápisu „DP“ (tj. dual purpose – dvojí použití); |
| --- | --- |

3.1.9

nápis „M + S“ nebo „M.S“ nebo „M & S“, jde-li o pneumatiku pro jízdu na sněhu; Přijatelné je i alternativní použití nápisu „DP“ (tj. dual purpose – dvojí použití);

| 3.1.10 | nápis MST u víceúčelových pneumatik; |
| --- | --- |

3.1.10

nápis MST u víceúčelových pneumatik;

| 3.1.11 | nápis „MOPED“ (případně „CYCLOMOTEUR“ nebo „CICLOMOTORE“), je-li pneumatika určena pro moped; |
| --- | --- |

3.1.11

nápis „MOPED“ (případně „CYCLOMOTEUR“ nebo „CICLOMOTORE“), je-li pneumatika určena pro moped;

| 3.1.12 | identifikace konfigurací montáže pneumatiky na ráfek, pokud se liší od normalizované konfigurace, umístěná ihned za označení průměru ráfku podle bodu 2.16.3 tohoto předpisu.
  U pneumatik, určených k montáži na ráfky s průměrem odpovídajícím kódu 13 (330 mm) nebo kódu většímu, musí být uveden nápis „M/C“. Tento požadavek se nepoužije u kteréhokoliv rozměru pneumatiky uvedeného v tabulkách v příloze 5 tohoto předpisu. |
| --- | --- |

3.1.12

identifikace konfigurací montáže pneumatiky na ráfek, pokud se liší od normalizované konfigurace, umístěná ihned za označení průměru ráfku podle bodu 2.16.3 tohoto předpisu.

U pneumatik, určených k montáži na ráfky s průměrem odpovídajícím kódu 13 (330 mm) nebo kódu většímu, musí být uveden nápis „M/C“. Tento požadavek se nepoužije u kteréhokoliv rozměru pneumatiky uvedeného v tabulkách v příloze 5 tohoto předpisu.

| 3.1.13 | Pneumatiky vhodné pro rychlosti nad 240 km/h se před označením konstrukce (viz bod 3.1.3) označí příslušným kódem „V“ nebo „Z“ (viz bod 2.33.3). |
| --- | --- |

3.1.13

Pneumatiky vhodné pro rychlosti nad 240 km/h se před označením konstrukce (viz bod 3.1.3) označí příslušným kódem „V“ nebo „Z“ (viz bod 2.33.3).

| 3.1.14 | Pneumatiky vhodné pro rychlosti nad 240 km/h nebo (respektive 270 km/h) se opatří v závorkách označením indexu únosnosti (viz bod 3.1.5), který platí při rychlosti 210 km/h (respektive 240 km/h), a symbolem referenční kategorie rychlosti (viz bod 3.1.4) takto:
  „V“ u pneumatik identifikovaných v označení rozměru kódem „V“;
  „W“ u pneumatik identifikovaných v označení rozměru kódem „Z“. |
| --- | --- |

3.1.14

Pneumatiky vhodné pro rychlosti nad 240 km/h nebo (respektive 270 km/h) se opatří v závorkách označením indexu únosnosti (viz bod 3.1.5), který platí při rychlosti 210 km/h (respektive 240 km/h), a symbolem referenční kategorie rychlosti (viz bod 3.1.4) takto:

„V“ u pneumatik identifikovaných v označení rozměru kódem „V“;

„W“ u pneumatik identifikovaných v označení rozměru kódem „Z“.

| 3.2 | Pneumatiky musí mít dostatečnou plochu pro značku schválení podle přílohy 2 tohoto předpisu. |
| --- | --- |

3.2

Pneumatiky musí mít dostatečnou plochu pro značku schválení podle přílohy 2 tohoto předpisu.

| 3.3 | Příklady označení pneumatik jsou uvedeny v příloze 3 tohoto předpisu. |
| --- | --- |

3.3

Příklady označení pneumatik jsou uvedeny v příloze 3 tohoto předpisu.

| 3.4 | Označení uvedená v bodu 3.1 a značka schválení předepsaná bodem 5.4 tohoto předpisu musí být na pneumatice vylisována v reliéfu nebo zahloubením. Musí být zřetelně čitelná. |
| --- | --- |

3.4

Označení uvedená v bodu 3.1 a značka schválení předepsaná bodem 5.4 tohoto předpisu musí být na pneumatice vylisována v reliéfu nebo zahloubením. Musí být zřetelně čitelná.

4.   ŽÁDOST O SCHVÁLENÍ

| 4.1 | Žádost o schválení typu pneumatiky podává držitel obchodního názvu nebo obchodní značky nebo jeho řádně zmocněný zástupce. Žádost musí obsahovat:






  4.1.1 | označení rozměru pneumatiky podle definice v bodě 2.16 tohoto předpisu; |
| --- | --- | --- |

4.1

Žádost o schválení typu pneumatiky podává držitel obchodního názvu nebo obchodní značky nebo jeho řádně zmocněný zástupce. Žádost musí obsahovat:

4.1.1

označení rozměru pneumatiky podle definice v bodě 2.16 tohoto předpisu;

| 4.1.2 | obchodní název nebo značku; |
| --- | --- |

4.1.2

obchodní název nebo značku;

| 4.1.3 | druh užití (normální, zvláštní, pro jízdu na sněhu nebo pro moped); |
| --- | --- |

4.1.3

druh užití (normální, zvláštní, pro jízdu na sněhu nebo pro moped);

| 4.1.4 | konstrukci: diagonální (bias ply), smíšená nebo radiální; |
| --- | --- |

4.1.4

konstrukci: diagonální (bias ply), smíšená nebo radiální;

| 4.1.5 | kategorii rychlosti; |
| --- | --- |

4.1.5

kategorii rychlosti;

| 4.1.6 | index únosnosti pneumatiky; |
| --- | --- |

4.1.6

index únosnosti pneumatiky;

| 4.1.7 | údaj, zda je pneumatika určená pro montáž s duší nebo bez duše; |
| --- | --- |

4.1.7

údaj, zda je pneumatika určená pro montáž s duší nebo bez duše;

| 4.1.8 | údaj, zda je pneumatika „normální“ nebo „zesílená“; |
| --- | --- |

4.1.8

údaj, zda je pneumatika „normální“ nebo „zesílená“;

| 4.1.9 | počet vrstev pneumatiky pro vozidla odvozená od motocyklů (viz tabulka 5 v příloze 5 tohoto předpisu) (6); |
| --- | --- |

4.1.9

počet vrstev pneumatiky pro vozidla odvozená od motocyklů (viz tabulka 5 v příloze 5 tohoto předpisu) (6);

| 4.1.10 | celkové rozměry: celková šířka průřezu a celkový průměr; |
| --- | --- |

4.1.10

celkové rozměry: celková šířka průřezu a celkový průměr;

| 4.1.11 | ráfky, na něž může být pneumatika namontována; |
| --- | --- |

4.1.11

ráfky, na něž může být pneumatika namontována;

| 4.1.12 | měřicí ráfek a zkušební ráfek; |
| --- | --- |

4.1.12

měřicí ráfek a zkušební ráfek;

| 4.1.13 | zkušební tlak a měřicí tlak; |
| --- | --- |

4.1.13

zkušební tlak a měřicí tlak;

| 4.1.14 | součinitel „X“ uvedený v bodě 2.19; |
| --- | --- |

4.1.14

součinitel „X“ uvedený v bodě 2.19;

| 4.1.15 | u pneumatik identifikovaných v označení rozměru kódem „V“ a vhodných pro rychlosti nad 240 km/h nebo u pneumatik identifikovaných v označení rozměru kódem „Z“ a vhodných pro rychlosti nad 270 km/h maximální přípustná rychlost dle výrobce pneumatiky a únosnost povolená při této maximální rychlosti. |
| --- | --- |

4.1.15

u pneumatik identifikovaných v označení rozměru kódem „V“ a vhodných pro rychlosti nad 240 km/h nebo u pneumatik identifikovaných v označení rozměru kódem „Z“ a vhodných pro rychlosti nad 270 km/h maximální přípustná rychlost dle výrobce pneumatiky a únosnost povolená při této maximální rychlosti.

| 4.2 | K žádosti o schválení musí být připojeny (ve trojím vyhotovení) náčrt nebo reprezentativní fotografie, které identifikují vzorek běhounu pneumatiky, a náčrt pláště nahuštěné pneumatiky namontované na měřicí ráfek s uvedením příslušných rozměrů (viz body 6.1.1 a 6.1.2) typu předloženého ke schválení. K žádosti je nutno připojit rovněž zkušební protokol vydaný schválenou zkušební laboratoří nebo jeden či dva vzorky typu pneumatiky podle uvážení příslušného orgánu. Výkresy nebo fotografie bočnice a běhounu pneumatiky je nutno předložit po zahájení výroby, nejpozději do jednoho roku od data vydání schválení typu. |
| --- | --- |

4.2

K žádosti o schválení musí být připojeny (ve trojím vyhotovení) náčrt nebo reprezentativní fotografie, které identifikují vzorek běhounu pneumatiky, a náčrt pláště nahuštěné pneumatiky namontované na měřicí ráfek s uvedením příslušných rozměrů (viz body 6.1.1 a 6.1.2) typu předloženého ke schválení. K žádosti je nutno připojit rovněž zkušební protokol vydaný schválenou zkušební laboratoří nebo jeden či dva vzorky typu pneumatiky podle uvážení příslušného orgánu. Výkresy nebo fotografie bočnice a běhounu pneumatiky je nutno předložit po zahájení výroby, nejpozději do jednoho roku od data vydání schválení typu.

| 4.3 | Pokud výrobce podá žádost o schválení typu pro rozměrovou řadu pneumatik, nepovažuje se za nutné provést zkoušku únosnosti v závislosti na rychlosti u každého typu pneumatiky v rozměrové řadě. Schvalovací orgán může podle svého uvážení vybrat nejhorší případy. |
| --- | --- |

4.3

Pokud výrobce podá žádost o schválení typu pro rozměrovou řadu pneumatik, nepovažuje se za nutné provést zkoušku únosnosti v závislosti na rychlosti u každého typu pneumatiky v rozměrové řadě. Schvalovací orgán může podle svého uvážení vybrat nejhorší případy.

5.   SCHVÁLENÍ

| 5.1 | Pokud typ pneumatiky předložený ke schválení podle tohoto předpisu splňuje požadavky bodu 6, bude schválení takovému typu pneumatiky uděleno. |
| --- | --- |

5.1

Pokud typ pneumatiky předložený ke schválení podle tohoto předpisu splňuje požadavky bodu 6, bude schválení takovému typu pneumatiky uděleno.

| 5.2 | Každému schválenému typu se přidělí číslo schválení. Jeho první dvě číslice (v současné době 00, což odpovídá předpisu v původním znění) udávají sérii změn, která zahrnuje poslední významné technické změny předpisu v době vydání schválení. Tatáž smluvní strana nesmí přidělit stejné číslo jinému typu pneumatiky. |
| --- | --- |

5.2

Každému schválenému typu se přidělí číslo schválení. Jeho první dvě číslice (v současné době 00, což odpovídá předpisu v původním znění) udávají sérii změn, která zahrnuje poslední významné technické změny předpisu v době vydání schválení. Tatáž smluvní strana nesmí přidělit stejné číslo jinému typu pneumatiky.

| 5.3 | Schválení, rozšíření schválení, odmítnutí schválení nebo odnětí schválení typu pneumatiky nebo definitivní ukončení výroby typu pneumatiky podle tohoto předpisu musí být stranám dohody z roku 1958, které uplatňují tento předpis, oznámeno na formuláři podle vzoru v příloze 1 tohoto předpisu. |
| --- | --- |

5.3

Schválení, rozšíření schválení, odmítnutí schválení nebo odnětí schválení typu pneumatiky nebo definitivní ukončení výroby typu pneumatiky podle tohoto předpisu musí být stranám dohody z roku 1958, které uplatňují tento předpis, oznámeno na formuláři podle vzoru v příloze 1 tohoto předpisu.

| 5.3.1 | Pro pneumatiky vhodné pro rychlosti nad 240 km/h jsou maximální přípustné rychlosti a příslušné únosnosti uvedeny v bodě 10 přílohy 1. |
| --- | --- |

5.3.1

Pro pneumatiky vhodné pro rychlosti nad 240 km/h jsou maximální přípustné rychlosti a příslušné únosnosti uvedeny v bodě 10 přílohy 1.

| 5.4 | Na všechny pneumatiky odpovídající typu pneumatiky schválenému podle tohoto předpisu se kromě označení předepsaných v bodě 3.1 viditelně a na místě uvedeném v bodě 3.2 umístí mezinárodní značka schválení typu, která se skládá z:






  5.4.1 | písmene „E“ v kružnici, za nímž následuje rozlišovací číslo země, která schválení typu udělila (7); |
| --- | --- | --- |

5.4

Na všechny pneumatiky odpovídající typu pneumatiky schválenému podle tohoto předpisu se kromě označení předepsaných v bodě 3.1 viditelně a na místě uvedeném v bodě 3.2 umístí mezinárodní značka schválení typu, která se skládá z:

5.4.1

písmene „E“ v kružnici, za nímž následuje rozlišovací číslo země, která schválení typu udělila (7);

| 5.4.2 | čísla tohoto předpisu, za nímž následuje písmeno „R“, pomlčka a číslo schválení. |
| --- | --- |

5.4.2

čísla tohoto předpisu, za nímž následuje písmeno „R“, pomlčka a číslo schválení.

| 5.5 | Značka schválení typu musí být jasně čitelná a nesmazatelná. |
| --- | --- |

5.5

Značka schválení typu musí být jasně čitelná a nesmazatelná.

| 5.6 | V příloze 2 tohoto předpisu je uveden příklad uspořádání značky schválení. |
| --- | --- |

5.6

V příloze 2 tohoto předpisu je uveden příklad uspořádání značky schválení.

6.   POŽADAVKY

6.1   Rozměry pneumatik

6.1.1   Šířka průřezu pneumatiky

| 6.1.1.1 | Šířka průřezu se vypočte podle tohoto vzorce:
  S = S1 + K (A – A1),
  kde:






  S | je „šířka průřezu“ vyjádřená v milimetrech a naměřená na měřicím ráfku, |
| --- | --- | --- |
| S1 | je „jmenovitá šířka průřezu“ v milimetrech uvedená na bočnici pneumatiky v předepsaném označení pneumatiky; |
| A | je šířka měřicího ráfku v milimetrech uvedená výrobcem v popisu; |
| A1 | je šířka teoretického ráfku (vyjádřená v milimetrech); |
| A1 | použije se hodnota S1 vynásobená součinitelem X stanoveným výrobcem; |
| K | se rovná 0,4. |

6.1.1.1

Šířka průřezu se vypočte podle tohoto vzorce:

S = S1 + K (A – A1),

kde:

S

je „šířka průřezu“ vyjádřená v milimetrech a naměřená na měřicím ráfku,

S1

je „jmenovitá šířka průřezu“ v milimetrech uvedená na bočnici pneumatiky v předepsaném označení pneumatiky;

A

je šířka měřicího ráfku v milimetrech uvedená výrobcem v popisu;

A1

je šířka teoretického ráfku (vyjádřená v milimetrech);

A1

použije se hodnota S1 vynásobená součinitelem X stanoveným výrobcem;

K

se rovná 0,4.

| 6.1.1.2 | U typů pneumatik, jejichž označení je uvedeno v prvním sloupci tabulek v příloze 5 tohoto předpisu, však šířkou průřezu může být údaj uvedený u daného označení pneumatiky v těchto tabulkách. |
| --- | --- |

6.1.1.2

U typů pneumatik, jejichž označení je uvedeno v prvním sloupci tabulek v příloze 5 tohoto předpisu, však šířkou průřezu může být údaj uvedený u daného označení pneumatiky v těchto tabulkách.

6.1.2   Vnější průměr pneumatiky

| 6.1.2.1 | Vnější průměr pneumatiky se vypočte podle tohoto vzorce:
  D = d + 2H
  kde:






  D | je vnější průměr vyjádřený v milimetrech; |
| --- | --- | --- |
| d | je smluvené číslo podle definice v bodě 2.16.3 vyjádřené v milimetrech; |
| H | je jmenovitá výška průřezu v milimetrech a rovná se
  H = S1 × 0,01 Ra
  kde:






  S1 | je jmenovitá šířka průřezu (v milimetrech); a |
| Ra | je jmenovité profilové číslo. |

6.1.2.1

Vnější průměr pneumatiky se vypočte podle tohoto vzorce:

D = d + 2H

kde:

D

je vnější průměr vyjádřený v milimetrech;

d

je smluvené číslo podle definice v bodě 2.16.3 vyjádřené v milimetrech;

H

je jmenovitá výška průřezu v milimetrech a rovná se

H = S1 × 0,01 Ra

kde:

S1

je jmenovitá šířka průřezu (v milimetrech); a

Ra

je jmenovité profilové číslo.

Veškeré údaje podle údajů v označení rozměru pneumatiky na bočnici pneumatiky v souladu s požadavky bodu 3.4.

| 6.1.2.2 | U typů pneumatik, jejichž označení je uvedeno v prvním sloupci tabulek v příloze 5 tohoto předpisu, však vnějším průměrem může být údaj uvedený u daného označení pneumatiky v těchto tabulkách. |
| --- | --- |

6.1.2.2

U typů pneumatik, jejichž označení je uvedeno v prvním sloupci tabulek v příloze 5 tohoto předpisu, však vnějším průměrem může být údaj uvedený u daného označení pneumatiky v těchto tabulkách.

6.1.3   Metoda měření pneumatik

Rozměry pneumatik se měří postupem popsaným v příloze 6 tohoto předpisu.

6.1.4   Specifikace šířky průřezu pneumatiky

| 6.1.4.1 | Celková šířka pneumatiky může být menší než šířka průřezu S stanovená podle bodu 6.1.1. |
| --- | --- |

6.1.4.1

Celková šířka pneumatiky může být menší než šířka průřezu S stanovená podle bodu 6.1.1.

| 6.1.4.2 | Může tuto hodnotu překročit až do hodnoty uvedené v příloze 5 nebo pro rozměry neuvedené v příloze 5 o tyto procentuální hodnoty:






  6.1.4.2.1 | pro normální použití nebo pro jízdu na sněhu:






  a) | kód průměru ráfku 13 a více: + 10 procent |
| --- | --- | --- | --- |

6.1.4.2

Může tuto hodnotu překročit až do hodnoty uvedené v příloze 5 nebo pro rozměry neuvedené v příloze 5 o tyto procentuální hodnoty:

6.1.4.2.1

pro normální použití nebo pro jízdu na sněhu:

a)

kód průměru ráfku 13 a více: + 10 procent

| b) | kódy průměru ráfku až do 12 včetně: + 8 procent; |
| --- | --- |

b)

kódy průměru ráfku až do 12 včetně: + 8 procent;

| 6.1.4.2.2 | u pneumatik ke zvláštnímu druhu použití, které jsou vhodné pro omezené použití na silnici a jsou označeny MST: 25 procent. |
| --- | --- |

6.1.4.2.2

u pneumatik ke zvláštnímu druhu použití, které jsou vhodné pro omezené použití na silnici a jsou označeny MST: 25 procent.

6.1.5   Specifikace vnějšího průměru pneumatiky

| 6.1.5.1 | Vnější průměr pneumatiky nesmí být mimo rozmezí hodnot Dmin a Dmax uvedených v příloze 5. |
| --- | --- |

6.1.5.1

Vnější průměr pneumatiky nesmí být mimo rozmezí hodnot Dmin a Dmax uvedených v příloze 5.

| 6.1.5.2 | V případě rozměrů neuvedených v příloze 5 nesmí být vnější průměr pneumatiky mimo rozmezí takto vypočtených hodnot Dmin a Dmax: | Dmin = d + (2H × a) |
| --- | --- | --- |

6.1.5.2

V případě rozměrů neuvedených v příloze 5 nesmí být vnější průměr pneumatiky mimo rozmezí takto vypočtených hodnot Dmin a Dmax:

Dmin = d + (2H × a)

| | Dmax = d + (2H × b), |
| --- | --- |

Dmax = d + (2H × b),

kde:

„H“ a „d“ jsou definovány v bodě 6.1.2.1 a „a“ a „b“ jsou stanoveny v bodech 6.1.5.2.1 a 6.1.5.2.2.

| 6.1.5.2.1 | Pro pneumatiky pro normální použití nebo jízdu na sněhu a







  kód průměru ráfku 13 a více | : | 0,97 |
| --- | --- | --- | --- |
| kódy průměru ráfku do 12 včetně | : | 0,93 |
| pro pneumatiky pro zvláštní použití | : | 1,00. |

6.1.5.2.1

Pro pneumatiky pro normální použití nebo jízdu na sněhu a

kód průměru ráfku 13 a více

:

0,97

kódy průměru ráfku do 12 včetně

:

0,93

pro pneumatiky pro zvláštní použití

:

1,00.

| 6.1.5.2.2 | Pro pneumatiky pro normální použití na silnici b







  kód průměru ráfku 13 a více | : | 1,07 |
| --- | --- | --- | --- |
| kódy průměru ráfku do 12 včetně | : | 1,10 |
| pro pneumatiky pro jízdu na sněhu a zvláštní použití | : | 1,12. |

6.1.5.2.2

Pro pneumatiky pro normální použití na silnici b

kód průměru ráfku 13 a více

:

1,07

kódy průměru ráfku do 12 včetně

:

1,10

pro pneumatiky pro jízdu na sněhu a zvláštní použití

:

1,12.

6.2   Zkouška únosnosti v závislosti na rychlosti

| 6.2.1 | U pneumatiky musí být postupem popsaným v příloze 7 tohoto předpisu provedena zkouška únosnosti v závislosti na rychlosti. |
| --- | --- |

6.2.1

U pneumatiky musí být postupem popsaným v příloze 7 tohoto předpisu provedena zkouška únosnosti v závislosti na rychlosti.

| 6.2.1.1 | Týká-li se žádost pneumatik obsahujících v označení velikosti kód „V“ a vhodných pro rychlosti nad 240 km/h nebo pneumatik obsahujících v označení velikosti kód „Z“ a vhodných pro rychlosti nad 270 km/h (viz bod 4.1.15), provádí se tato zkouška únosnosti v závislosti na rychlosti na jedné pneumatice při zatížení a rychlosti označených v závorkách na pneumatice (viz bod 3.1.14). Další zkouška únosnosti v závislosti na rychlosti musí být provedena na druhé pneumatice stejného typu při zatížení a rychlosti, které výrobce pneumatiky uvádí jako maximální (viz bod 4.1.15). |
| --- | --- |

6.2.1.1

Týká-li se žádost pneumatik obsahujících v označení velikosti kód „V“ a vhodných pro rychlosti nad 240 km/h nebo pneumatik obsahujících v označení velikosti kód „Z“ a vhodných pro rychlosti nad 270 km/h (viz bod 4.1.15), provádí se tato zkouška únosnosti v závislosti na rychlosti na jedné pneumatice při zatížení a rychlosti označených v závorkách na pneumatice (viz bod 3.1.14). Další zkouška únosnosti v závislosti na rychlosti musí být provedena na druhé pneumatice stejného typu při zatížení a rychlosti, které výrobce pneumatiky uvádí jako maximální (viz bod 4.1.15).

| 6.2.2 | Pneumatika, která po zkoušce únosnosti v závislosti na rychlosti nevykazuje žádné oddělování běhounu, oddělování vrstev, oddělování kordu, vytrhávání ani lomy kordu, se považuje za pneumatiku, která zkoušce vyhověla. |
| --- | --- |

6.2.2

Pneumatika, která po zkoušce únosnosti v závislosti na rychlosti nevykazuje žádné oddělování běhounu, oddělování vrstev, oddělování kordu, vytrhávání ani lomy kordu, se považuje za pneumatiku, která zkoušce vyhověla.

| 6.2.3 | Vnější průměr pneumatiky měřený nejméně šest hodin po zkoušce únosnosti v závislosti na rychlosti se nesmí lišit od vnějšího průměru pneumatiky měřeného před zkouškou o více než ± 3,5 %. |
| --- | --- |

6.2.3

Vnější průměr pneumatiky měřený nejméně šest hodin po zkoušce únosnosti v závislosti na rychlosti se nesmí lišit od vnějšího průměru pneumatiky měřeného před zkouškou o více než ± 3,5 %.

| 6.2.4 | Celková šířka pneumatiky měřená na konci zkoušky únosnosti v závislosti na rychlosti nesmí překročit hodnotu stanovenou v bodě 6.1.4.2. |
| --- | --- |

6.2.4

Celková šířka pneumatiky měřená na konci zkoušky únosnosti v závislosti na rychlosti nesmí překročit hodnotu stanovenou v bodě 6.1.4.2.

6.3   Dynamický nárůst pneumatik

Pneumatiky uvedené v bodě 1.1 přílohy 9 tohoto předpisu, které vyhověly zkoušce únosnosti v závislosti na rychlosti dle bodu 6.2, musí být podrobeny zkoušce dynamického nárůstu, která se provede postupem popsaným v uvedené příloze.

7.   ZMĚNY TYPU PNEUMATIKY A ROZŠÍŘENÍ SCHVÁLENÍ

| 7.1 | Každá změna typu pneumatiky musí být oznámena správnímu orgánu, který schválení typu udělil. Tento orgán potom může buď:






  7.1.1 | usoudit, že provedené změny pravděpodobně nemají znatelně nepříznivý účinek a že pneumatika v každém případě stále vyhovuje požadavkům nebo |
| --- | --- | --- |

7.1

Každá změna typu pneumatiky musí být oznámena správnímu orgánu, který schválení typu udělil. Tento orgán potom může buď:

7.1.1

usoudit, že provedené změny pravděpodobně nemají znatelně nepříznivý účinek a že pneumatika v každém případě stále vyhovuje požadavkům nebo

| 7.1.2 | požadovat další zkušební protokol od technické zkušebny odpovědné za provádění zkoušek. |
| --- | --- |

7.1.2

požadovat další zkušební protokol od technické zkušebny odpovědné za provádění zkoušek.

| 7.1.3 | Změna vzorku běhounu pneumatiky nevyžaduje opakování zkoušky předepsané v bodě 6.2. |
| --- | --- |

7.1.3

Změna vzorku běhounu pneumatiky nevyžaduje opakování zkoušky předepsané v bodě 6.2.

| 7.1.4 | Rozšíření schválení pneumatik vhodných pro rychlosti nad 240 km/h identifikovaných v označení rozměru kódem „V“ (nebo nad 270 km/h u pneumatik identifikovaných v označení rozměru kódem „Z“) určených při certifikaci pro různé maximální rychlosti a/nebo únosnosti jsou přípustná za předpokladu, že technická zkušebna odpovědná za provádění zkoušek vydá nový zkušební protokol o novém hodnocení maximální rychlosti a únosnosti.
  Tyto nové parametry únosnosti v závislosti na rychlosti se uvedou v bodě 9 přílohy 1. |
| --- | --- |

7.1.4

Rozšíření schválení pneumatik vhodných pro rychlosti nad 240 km/h identifikovaných v označení rozměru kódem „V“ (nebo nad 270 km/h u pneumatik identifikovaných v označení rozměru kódem „Z“) určených při certifikaci pro různé maximální rychlosti a/nebo únosnosti jsou přípustná za předpokladu, že technická zkušebna odpovědná za provádění zkoušek vydá nový zkušební protokol o novém hodnocení maximální rychlosti a únosnosti.

Tyto nové parametry únosnosti v závislosti na rychlosti se uvedou v bodě 9 přílohy 1.

| 7.2 | Potvrzení nebo odmítnutí schválení s uvedením příslušných změn se sdělí smluvním stranám dohody, které uplatňují tento předpis, postupem stanoveným výše v bodě 5.3. |
| --- | --- |

7.2

Potvrzení nebo odmítnutí schválení s uvedením příslušných změn se sdělí smluvním stranám dohody, které uplatňují tento předpis, postupem stanoveným výše v bodě 5.3.

| 7.3 | Příslušný orgán, který vydává rozšíření schválení, přidělí pořadové číslo každému formuláři sdělení vypracovanému pro takové rozšíření. |
| --- | --- |

7.3

Příslušný orgán, který vydává rozšíření schválení, přidělí pořadové číslo každému formuláři sdělení vypracovanému pro takové rozšíření.

8.   SHODNOST VÝROBY

Postupy zajištění shodnosti výroby musí odpovídat postupům stanoveným v dodatku 2 dohody (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) a musí splňovat následující požadavky:

| 8.1 | Pneumatiky schválené podle tohoto předpisu musí být vyrobeny tak, aby byly shodné se schváleným typem a splňovaly požadavky uvedené v bodě 6. |
| --- | --- |

8.1

Pneumatiky schválené podle tohoto předpisu musí být vyrobeny tak, aby byly shodné se schváleným typem a splňovaly požadavky uvedené v bodě 6.

| 8.2 | Orgán, který schválení typu udělil, může kdykoli prověřit metody kontroly shodnosti používané v jednotlivých výrobních zařízeních. V každém výrobním zařízení se tato ověření provádějí obvykle jednou za dva roky. |
| --- | --- |

8.2

Orgán, který schválení typu udělil, může kdykoli prověřit metody kontroly shodnosti používané v jednotlivých výrobních zařízeních. V každém výrobním zařízení se tato ověření provádějí obvykle jednou za dva roky.

9.   POSTIHY ZA NESHODNOST VÝROBY

| 9.1 | Schválení udělené typu pneumatiky podle tohoto předpisu může být odňato, nebudou-li splněny požadavky stanovené bodem 8.1 výše nebo nesplní-li pneumatiky odebrané z příslušné řady zkoušky uvedené ve zmíněném bodě. |
| --- | --- |

9.1

Schválení udělené typu pneumatiky podle tohoto předpisu může být odňato, nebudou-li splněny požadavky stanovené bodem 8.1 výše nebo nesplní-li pneumatiky odebrané z příslušné řady zkoušky uvedené ve zmíněném bodě.

| 9.2 | Pokud některá smluvní strana dohody, která uplatňuje tento předpis, odejme schválení, které předtím udělila, je povinna o této skutečnosti neprodleně informovat ostatní smluvní strany dohody, které uplatňují tento předpis, a to prostřednictvím formuláře sdělení podle vzoru uvedeného v příloze 1 tohoto předpisu. |
| --- | --- |

9.2

Pokud některá smluvní strana dohody, která uplatňuje tento předpis, odejme schválení, které předtím udělila, je povinna o této skutečnosti neprodleně informovat ostatní smluvní strany dohody, které uplatňují tento předpis, a to prostřednictvím formuláře sdělení podle vzoru uvedeného v příloze 1 tohoto předpisu.

10.   DEFINITIVNÍ UKONČENÍ VÝROBY

Pokud držitel schválení zcela ukončí výrobu typu pneumatiky schváleného v souladu s tímto předpisem, informuje o tom orgán, který schválení udělil. Po obdržení příslušného sdělení uvědomí uvedený orgán o této skutečnosti ostatní smluvní strany dohody z roku 1958 uplatňující tento předpis, k čemuž použije formulář odpovídající vzoru uvedenému v příloze 1 tohoto předpisu.

11.   NÁZVY A ADRESY TECHNICKÝCH ZKUŠEBEN ODPOVĚDNÝCH ZA SCHVALOVACÍ ZKOUŠKY A NÁZVY A ADRESY SPRÁVNÍCH ORGÁNŮ

| 11.1 | Smluvní strany dohody, které uplatňují tento předpis, sdělí sekretariátu Organizace spojených národů názvy a adresy technických zkušeben a názvy a adresy správních orgánů provádějících schvalovací zkoušky, které vydávají schválení daného typu a kterým se zasílají zprávy o udělení, rozšíření, odnětí či odejmutí schválení typu nebo o definitivním ukončení výroby vydané v jiných státech. |
| --- | --- |

11.1

Smluvní strany dohody, které uplatňují tento předpis, sdělí sekretariátu Organizace spojených národů názvy a adresy technických zkušeben a názvy a adresy správních orgánů provádějících schvalovací zkoušky, které vydávají schválení daného typu a kterým se zasílají zprávy o udělení, rozšíření, odnětí či odejmutí schválení typu nebo o definitivním ukončení výroby vydané v jiných státech.

| 11.2 | Smluvní strany dohody, které uplatňují tento předpis, mohou užívat laboratoře výrobců pneumatik a mohou jmenovat jako schválené zkušební laboratoře takové z nich, které se nacházejí na jejich území nebo na území jiné strany dohody, pokud k tomuto postupu dal předchozí souhlas příslušný správní orgán druhé strany. |
| --- | --- |

11.2

Smluvní strany dohody, které uplatňují tento předpis, mohou užívat laboratoře výrobců pneumatik a mohou jmenovat jako schválené zkušební laboratoře takové z nich, které se nacházejí na jejich území nebo na území jiné strany dohody, pokud k tomuto postupu dal předchozí souhlas příslušný správní orgán druhé strany.

| 11.3 | Pokud strana dohody použije bod 11.2, může být na vlastní žádost při zkouškách zastoupena jednou či více osobami podle vlastního výběru. |
| --- | --- |

11.3

Pokud strana dohody použije bod 11.2, může být na vlastní žádost při zkouškách zastoupena jednou či více osobami podle vlastního výběru.

---

(1)  Použije se též pro předpis č. 54.

(2)  Viz názorný obrázek v dodatku.

(3)  Použije se pouze pro pneumatiky identifikované v označení rozměru kódem „V“ a do maximální rychlosti dle údaje výrobce pneumatiky.

(4)  Použije se také pro pneumatiky identifikované v označení rozměru kódem „Z“.

(5)  Pro mezilehlé rychlosti se připouští lineární interpolace maximálního zatížení.

(6)  Od data vstupu dodatku 8 k tomuto předpisu v platnost by neměla být pro tyto pneumatiky vydávána žádná nová schválení podle předpisu č. 75. Tyto rozměry pneumatik jsou nyní zahrnuty v předpisu č. 54.

(7)  1 pro Německo, 2 pro Francii, 3 pro Itálii, 4 pro Nizozemsko, 5 pro Švédsko, 6 pro Belgii, 7 pro Maďarsko, 8 pro Českou republiku, 9 pro Španělsko, 10 pro Srbsko, 11 pro Spojené království, 12 pro Rakousko, 13 pro Lucembursko, 14 pro Švýcarsko, 15 (nepřiděleno), 16 pro Norsko, 17 pro Finsko, 18 pro Dánsko, 19 pro Rumunsko, 20 pro Polsko, 21 pro Portugalsko, 22 pro Ruskou federaci, 23 pro Řecko, 24 pro Irsko, 25 pro Chorvatsko, 26 pro Slovinsko, 27 pro Slovensko, 28 pro Bělorusko, 29 pro Estonsko, 30 (nepřiděleno), 31 pro Bosnu a Hercegovinu, 32 pro Lotyšsko, 33 (nepřiděleno), 34 pro Bulharsko, 35 (nepřiděleno), 36 pro Litvu, 37 pro Turecko, 38 (nepřiděleno), 39 pro Ázerbájdžán, 40 pro Bývalou jugoslávskou republiku Makedonii, 41 (nepřiděleno), 42 pro Evropskou unii (schválení vydávají členské státy, přičemž použijí svůj příslušný symbol EHK), 43 pro Japonsko, 44 (nepřiděleno), 45 pro Austrálii, 46 pro Ukrajinu, 47 pro Jihoafrickou republiku, 48 pro Nový Zéland, 49 pro Kypr, 50 pro Maltu, 51 pro Korejskou republiku, 52 pro Malajsii, 53 pro Thajsko, 54 a 55 (nepřiděleno), 56 pro Černou Horu, 57 (nepřiděleno) a 58 pro Tunisko. Dalším zemím se přidělí po sobě následující čísla chronologicky v pořadí, v jakém ratifikují Dohodu o přijetí jednotných technických pravidel pro kolová vozidla, zařízení a části, které se mohou montovat a/nebo užívat na kolových vozidlech, a o podmínkách pro vzájemné uznávání schválení typu udělených na základě těchto pravidel, nebo v pořadí, v jakém k uvedené dohodě přistoupí. Takto přidělená čísla sdělí generální tajemník Organizace spojených národů smluvním stranám dohody.

---

Dodatek

VYSVĚTLUJÍCÍ OBRÁZEK

(Viz bod 2 předpisu)

Image

---

PŘÍLOHA 1

SDĚLENÍ

(maximální formát: A4 (210 x 297 mm))

Image

---

PŘÍLOHA 2

USPOŘÁDÁNÍ ZNAČKY SCHVÁLENÍ TYPU

Image

---

PŘÍLOHA 3

USPOŘÁDÁNÍ OZNAČENÍ PNEUMATIKY

Příklad označení, které musí nést typy pneumatik uváděné na trh po vstupu tohoto předpisu v platnost.

Image

Toto označení určuje pneumatiku:

| — | s jmenovitou šířkou průřezu 100; |
| --- | --- |

—

s jmenovitou šířkou průřezu 100;

| — | s jmenovitým profilovým číslem 80; |
| --- | --- |

—

s jmenovitým profilovým číslem 80;

| — | smíšené konstrukce; |
| --- | --- |

—

smíšené konstrukce;

| — | s jmenovitým průměrem ráfku 457 mm, který má kód 18; |
| --- | --- |

—

s jmenovitým průměrem ráfku 457 mm, který má kód 18;

| — | s únosností 206 kg, což odpovídá indexu únosnosti 53 dle přílohy 4 tohoto předpisu; |
| --- | --- |

—

s únosností 206 kg, což odpovídá indexu únosnosti 53 dle přílohy 4 tohoto předpisu;

| — | s kategorií rychlosti S (maximální rychlost 180 km/h); |
| --- | --- |

—

s kategorií rychlosti S (maximální rychlost 180 km/h);

| — | pro montáž bez duše („tubeless“); |
| --- | --- |

—

pro montáž bez duše („tubeless“);

| — | pro jízdu na sněhu, vyrobenou ve 25. týdnu roku 2003. |
| --- | --- |

—

pro jízdu na sněhu, vyrobenou ve 25. týdnu roku 2003.

Umístění a pořadí označení tvořících označení pneumatiky musí být následující:

| a) | označení rozměru zahrnující jmenovitou šířku průřezu, jmenovité profilové číslo, popřípadě značku druhu konstrukce pneumatiky, jmenovitý průměr ráfku musí být sdružena, jak je uvedeno ve výše uvedeném příkladu: 100/80Bl8; |
| --- | --- |

a)

označení rozměru zahrnující jmenovitou šířku průřezu, jmenovité profilové číslo, popřípadě značku druhu konstrukce pneumatiky, jmenovitý průměr ráfku musí být sdružena, jak je uvedeno ve výše uvedeném příkladu: 100/80Bl8;

| b) | index únosnosti a symbol kategorie rychlostí musí být umístěny společně v blízkosti označení rozměru. Mohou být umístěny za ním, nad ním nebo pod ním; |
| --- | --- |

b)

index únosnosti a symbol kategorie rychlostí musí být umístěny společně v blízkosti označení rozměru. Mohou být umístěny za ním, nad ním nebo pod ním;

| c) | označení „TUBELESS“ a „REINFORCED“ nebo „REINF“ a „M + S“ a „MST“ a/nebo „MOPED“ (nebo CYCLOMOTEUR nebo CICLOMOTORE) mohou být umístěny dále od označení rozměru pneumatiky; |
| --- | --- |

c)

označení „TUBELESS“ a „REINFORCED“ nebo „REINF“ a „M + S“ a „MST“ a/nebo „MOPED“ (nebo CYCLOMOTEUR nebo CICLOMOTORE) mohou být umístěny dále od označení rozměru pneumatiky;

| d) | pneumatiky vhodné pro rychlosti nad 240 km/h se před označením konstrukce označí kódem „V“ nebo „Z“ (např. 140/60ZR18). Referenční index únosnosti a symbol kategorie rychlosti se případně vyznačí v závorkách (viz bod 3.1.14). |
| --- | --- |

d)

pneumatiky vhodné pro rychlosti nad 240 km/h se před označením konstrukce označí kódem „V“ nebo „Z“ (např. 140/60ZR18). Referenční index únosnosti a symbol kategorie rychlosti se případně vyznačí v závorkách (viz bod 3.1.14).

---

PŘÍLOHA 4

INDEX ÚNOSNOSTI/ODPOVÍDAJÍCÍ MAXIMÁLNÍ RYCHLOST

| A | = | index únosnosti |
| --- | --- | --- |
| B | = | odpovídající maximální rychlost (kg) |

A

=

index únosnosti

B

=

odpovídající maximální rychlost (kg)

| A | B |
| --- | --- |
| 16 | 71 |
| 17 | 73 |
| 18 | 75 |
| 19 | 77,5 |
| 20 | 80 |
| 21 | 82,5 |
| 22 | 85 |
| 23 | 87,5 |
| 24 | 90 |
| 25 | 92,5 |
| 26 | 95 |
| 27 | 97 |
| 28 | 100 |
| 29 | 103 |
| 30 | 106 |
| 31 | 109 |
| 32 | 112 |
| 33 | 115 |
| 34 | 118 |
| 35 | 121 |
| 36 | 125 |
| 37 | 128 |
| 38 | 132 |
| 39 | 136 |
| 40 | 140 |
| 41 | 145 |
| 42 | 150 |
| 43 | 155 |
| 44 | 160 |
| 45 | 165 |
| 46 | 170 |
| 47 | 175 |
| 48 | 180 |
| 49 | 185 |
| 50 | 190 |
| 51 | 195 |
| 52 | 200 |
| 53 | 206 |
| 54 | 212 |
| 55 | 218 |
| 56 | 224 |
| 57 | 230 |
| 58 | 236 |
| 59 | 243 |
| 60 | 250 |
| 61 | 257 |
| 62 | 265 |
| 63 | 272 |
| 64 | 280 |
| 65 | 290 |
| 66 | 300 |
| 67 | 307 |
| 68 | 315 |
| 69 | 325 |
| 70 | 335 |
| 71 | 345 |
| 72 | 355 |
| 73 | 365 |
| 74 | 375 |
| 75 | 387 |
| 76 | 400 |
| 77 | 412 |
| 78 | 425 |
| 79 | 437 |
| 80 | 450 |
| 81 | 462 |
| 82 | 475 |
| 83 | 487 |
| 84 | 500 |
| 85 | 515 |
| 86 | 530 |
| 87 | 545 |
| 88 | 560 |
| 89 | 580 |
| 90 | 600 |

A

B

16

71

17

73

18

75

19

77,5

20

80

21

82,5

22

85

23

87,5

24

90

25

92,5

26

95

27

97

28

100

29

103

30

106

31

109

32

112

33

115

34

118

35

121

36

125

37

128

38

132

39

136

40

140

41

145

42

150

43

155

44

160

45

165

46

170

47

175

48

180

49

185

50

190

51

195

52

200

53

206

54

212

55

218

56

224

57

230

58

236

59

243

60

250

61

257

62

265

63

272

64

280

65

290

66

300

67

307

68

315

69

325

70

335

71

345

72

355

73

365

74

375

75

387

76

400

77

412

78

425

79

437

80

450

81

462

82

475

83

487

84

500

85

515

86

530

87

545

88

560

89

580

90

600

---

PŘÍLOHA 5

ROZMĚRY PNEUMATIKY A JEJICH OZNAČENÍ

Tabulka 1

Pneumatiky pro motocykly

Kód rozměru ráfku 12 a méně

| Rozměr pneumatiky | Kód
  šířky měřicího ráfku | Celkový průměr
  (mm) | Šířka průřezu
  (mm) | Maximální celkový průměr
  (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | Dmin | D | Dmax | | |
| 2.50–8 | | 328 | 338 | 352 | | |
| 2.50–9 | | 354 | 364 | 378 | | |
| 2.50–10 | 1.50 | 379 | 389 | 403 | 65 | 70 |
| 2.50–12 | | 430 | 440 | 451 | | |
| 2.75–8 | | 338 | 348 | 363 | | |
| 2.75–9 | 1.75 | 364 | 374 | 383 | 71 | 77 |
| 2.75–10 | | 389 | 399 | 408 | | |
| 2.75–12 | | 440 | 450 | 462 | | |
| 3.00–4 | | 241 | 251 | 264 | | |
| 3.00–5 | | 266 | 276 | 291 | | |
| 3.00–6 | | 291 | 301 | 314 | | |
| 3.00–7 | | 317 | 327 | 342 | | |
| 3.00–8 | 2.10 | 352 | 362 | 378 | 80 | 86 |
| 3.00–9 | | 378 | 388 | 401 | | |
| 3.00–10 | | 403 | 413 | 422 | | |
| 3.00–12 | | 454 | 464 | 473 | | |
| 3.25–8 | | 362 | 372 | 386 | | |
| 3.25–9 | | 388 | 398 | 412 | | |
| 3.25–10 | 2.50 | 414 | 424 | 441 | 88 | 95 |
| 3.25–12 | | 465 | 475 | 492 | | |
| 3.50–4 | | 264 | 274 | 291 | | |
| 3.50–5 | | 289 | 299 | 316 | | |
| 3.50–6 | | 314 | 324 | 341 | | |
| 3.50–7 | 2.50 | 340 | 350 | 367 | 92 | 99 |
| 3.50–8 | | 376 | 386 | 397 | | |
| 3.50–9 | | 402 | 412 | 430 | | |
| 3.50–10 | | 427 | 437 | 448 | | |
| 3.50–12 | | 478 | 488 | 506 | | |
| 4.00–5 | | 314 | 326 | 346 | | |
| 4.00–6 | | 339 | 351 | 368 | | |
| 4.00–7 | 2.50 | 365 | 377 | 394 | 105 | 113 |
| 4.00–8 | | 401 | 415 | 427 | | |
| 4.00–10 | | 452 | 466 | 478 | | |
| 4,00–12 | | 505 | 517 | 538 | | |
| 4.50–6 | | 364 | 376 | 398 | | |
| 4.50–7 | | 390 | 402 | 424 | | |
| 4.50–8 | | 430 | 442 | 464 | | |
| 4.50–9 | 3.00 | 456 | 468 | 490 | 120 | 130 |
| 4.50–10 | | 481 | 493 | 515 | | |
| 4.50–12 | | 532 | 544 | 568 | | |
| 5.00–8 | | 453 | 465 | 481 | | |
| 5.00–10 | 3.50 | 504 | 516 | 532 | 134 | 145 |
| 5.00–12 | | 555 | 567 | 583 | | |
| 6.00–6 | 4.00 | 424 | 436 | 464 | | |
| 6.00–7 | | 450 | 462 | 490 | 154 | 166 |
| 6.00–8 | | 494 | 506 | 534 | | |
| 6,00–9 | | 520 | 532 | 562 | | |

Rozměr pneumatiky

Kód

šířky měřicího ráfku

Celkový průměr

(mm)

Šířka průřezu

(mm)

Maximální celkový průměr

(mm)

Dmin

D

Dmax

2.50–8

328

338

352

2.50–9

354

364

378

2.50–10

1.50

379

389

403

65

70

2.50–12

430

440

451

2.75–8

338

348

363

2.75–9

1.75

364

374

383

71

77

2.75–10

389

399

408

2.75–12

440

450

462

3.00–4

241

251

264

3.00–5

266

276

291

3.00–6

291

301

314

3.00–7

317

327

342

3.00–8

2.10

352

362

378

80

86

3.00–9

378

388

401

3.00–10

403

413

422

3.00–12

454

464

473

3.25–8

362

372

386

3.25–9

388

398

412

3.25–10

2.50

414

424

441

88

95

3.25–12

465

475

492

3.50–4

264

274

291

3.50–5

289

299

316

3.50–6

314

324

341

3.50–7

2.50

340

350

367

92

99

3.50–8

376

386

397

3.50–9

402

412

430

3.50–10

427

437

448

3.50–12

478

488

506

4.00–5

314

326

346

4.00–6

339

351

368

4.00–7

2.50

365

377

394

105

113

4.00–8

401

415

427

4.00–10

452

466

478

4,00–12

505

517

538

4.50–6

364

376

398

4.50–7

390

402

424

4.50–8

430

442

464

4.50–9

3.00

456

468

490

120

130

4.50–10

481

493

515

4.50–12

532

544

568

5.00–8

453

465

481

5.00–10

3.50

504

516

532

134

145

5.00–12

555

567

583

6.00–6

4.00

424

436

464

6.00–7

450

462

490

154

166

6.00–8

494

506

534

6,00–9

520

532

562

Tabulka 1a

Pneumatiky pro mopedy

Kódy rozměru ráfku 12 a méně

| Rozměr pneumatiky | Kód
  šířky měřicího ráfku | Celkový průměr
  (mm) | Šířka průřezu
  (mm) | Maximální celková šířka
  (mm) (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | Dmin | D | Dmax (1) | | |
| 2–12 | 1.35 | 413 | 417 | 426 | 55 | 59 |
| 2-1/2–12 | 1.50 | 425 | 431 | 441 | 62 | 67 |
| 2-1/2–8 | 1.75 | 339 | 345 | 356 | 70 | 76 |
| 2-1/2–9 | 1.75 | 365 | 371 | 382 | 70 | 76 |
| 2-3/4–9 | 1.75 | 375 | 381 | 393 | 73 | 79 |
| 3–10 | 2.10 | 412 | 418 | 431 | 84 | 91 |
| 3–12 | 2.10 | 463 | 469 | 482 | 84 | 91 |

Rozměr pneumatiky

Kód

šířky měřicího ráfku

Celkový průměr

(mm)

Šířka průřezu

(mm)

Maximální celková šířka

(mm) (1)

Dmin

D

Dmax (1)

2–12

1.35

413

417

426

55

59

2-1/2–12

1.50

425

431

441

62

67

2-1/2–8

1.75

339

345

356

70

76

2-1/2–9

1.75

365

371

382

70

76

2-3/4–9

1.75

375

381

393

73

79

3–10

2.10

412

418

431

84

91

3–12

2.10

463

469

482

84

91

Tabulka 2

Pneumatiky pro motocykly

Rozměr se standardním profilem

| Rozměr pneumatiky | Kód
  šířky měřicího ráfku | Celkový průměr
  (mm) | Šířka průřezu
  (mm) | Maximální celková šířka
  (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | Dmin | D | Dmax (2) | Dmax (3) | | (2) | (3) |
| 1 3/4–19 | 1.20 | 582 | 589 | 597 | 605 | 50 | 54 | 58 |
| 2–14 | | 461 | 468 | 477 | 484 | | | |
| 2–15 | | 486 | 493 | 501 | 509 | | | |
| 2–16 | | 511 | 518 | 526 | 534 | | | |
| 2–17 | | 537 | 544 | 552 | 560 | | | |
| 2–18 | 1.35 | 562 | 569 | 577 | 585 | 55 | 58 | 63 |
| 2–19 | | 588 | 595 | 603 | 611 | | | |
| 2–20 | | 613 | 620 | 628 | 636 | | | |
| 2–21 | | 638 | 645 | 653 | 661 | | | |
| 2–22 | | 663 | 670 | 680 | 686 | | | |
| 2 1/4–14 | | 474 | 482 | 492 | 500 | | | |
| 2 1/4–15 | | 499 | 507 | 517 | 525 | | | |
| 2 1/4–16 | | 524 | 532 | 540 | 550 | | | |
| 2 1/4–17 | | 550 | 558 | 566 | 576 | | | |
| 2 1/4–18 | 1.50 | 575 | 583 | 591 | 601 | 62 | 66 | 71 |
| 2 1/4–19 | | 601 | 609 | 617 | 627 | | | |
| 2 1/4–20 | | 626 | 634 | 642 | 652 | | | |
| 2 1/4–21 | | 651 | 659 | 667 | 677 | | | |
| 2 1/4–22 | | 677 | 685 | 695 | 703 | | | |
| 2 1/2–14 | | 489 | 498 | 508 | 520 | | | |
| 2 1/2–15 | | 514 | 523 | 533 | 545 | | | |
| 2 1/2–16 | | 539 | 548 | 558 | 570 | | | |
| 2 1/2–17 | | 565 | 574 | 584 | 596 | | | |
| 2 1/2–18 | 1.60 | 590 | 599 | 609 | 621 | 68 | 72 | 78 |
| 2 1/2–19 | | 616 | 625 | 635 | 647 | | | |
| 2 1/2–20 | | 641 | 650 | 660 | 672 | | | |
| 2 1/2–21 | | 666 | 675 | 685 | 697 | | | |
| 2 1/2–22 | | 692 | 701 | 711 | 723 | | | |
| 2 3/4–14 | | 499 | 508 | 518 | 530 | | | |
| 2 3/4–15 | | 524 | 533 | 545 | 555 | | | |
| 2 3/4–16 | | 549 | 558 | 568 | 580 | | | |
| 2 3/4–17 | | 575 | 584 | 594 | 606 | | | |
| 2 3/4–18 | 1.85 | 600 | 609 | 621 | 631 | 75 | 80 | 86 |
| 2 3/4–19 | | 626 | 635 | 645 | 657 | | | |
| 2 3/4–20 | | 651 | 660 | 670 | 682 | | | |
| 2 3/4–21 | | 676 | 685 | 695 | 707 | | | |
| 2 3/4–22 | | 702 | 711 | 721 | 733 | | | |
| 3–16 | | 560 | 570 | 582 | 594 | | | |
| 3–17 | | 586 | 596 | 608 | 620 | | | |
| 3–18 | 1.85 | 611 | 621 | 633 | 645 | 81 | 86 | 93 |
| 3–19 | | 637 | 647 | 659 | 671 | | | |
| 3 1/4–16 | | 575 | 586 | 598 | 614 | | | |
| 3 1/4–17 | | 601 | 612 | 624 | 640 | | | |
| 3 1/4–18 | 2.15 | 626 | 637 | 651 | 665 | 89 | 94 | 102 |
| 3 1/4–19 | | 652 | 663 | 675 | 691 | | | |

Rozměr pneumatiky

Kód

šířky měřicího ráfku

Celkový průměr

(mm)

Šířka průřezu

(mm)

Maximální celková šířka

(mm)

Dmin

D

Dmax (2)

Dmax (3)

(2)

(3)

1 3/4–19

1.20

582

589

597

605

50

54

58

2–14

461

468

477

484

2–15

486

493

501

509

2–16

511

518

526

534

2–17

537

544

552

560

2–18

1.35

562

569

577

585

55

58

63

2–19

588

595

603

611

2–20

613

620

628

636

2–21

638

645

653

661

2–22

663

670

680

686

2 1/4–14

474

482

492

500

2 1/4–15

499

507

517

525

2 1/4–16

524

532

540

550

2 1/4–17

550

558

566

576

2 1/4–18

1.50

575

583

591

601

62

66

71

2 1/4–19

601

609

617

627

2 1/4–20

626

634

642

652

2 1/4–21

651

659

667

677

2 1/4–22

677

685

695

703

2 1/2–14

489

498

508

520

2 1/2–15

514

523

533

545

2 1/2–16

539

548

558

570

2 1/2–17

565

574

584

596

2 1/2–18

1.60

590

599

609

621

68

72

78

2 1/2–19

616

625

635

647

2 1/2–20

641

650

660

672

2 1/2–21

666

675

685

697

2 1/2–22

692

701

711

723

2 3/4–14

499

508

518

530

2 3/4–15

524

533

545

555

2 3/4–16

549

558

568

580

2 3/4–17

575

584

594

606

2 3/4–18

1.85

600

609

621

631

75

80

86

2 3/4–19

626

635

645

657

2 3/4–20

651

660

670

682

2 3/4–21

676

685

695

707

2 3/4–22

702

711

721

733

3–16

560

570

582

594

3–17

586

596

608

620

3–18

1.85

611

621

633

645

81

86

93

3–19

637

647

659

671

3 1/4–16

575

586

598

614

3 1/4–17

601

612

624

640

3 1/4–18

2.15

626

637

651

665

89

94

102

3 1/4–19

652

663

675

691

Tabulka 3

Pneumatiky pro motocykly

Rozměry se standardním profilem

| Rozměr pneumatiky | Kód
  šířky měřicího ráfku | Celkový průměr
  (mm) | Šířka průřezu
  (mm) | Šířka průřezu
  (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | Dmin | D | Dmax (4) | Dmax (5) | | (6) | (7) | (8) |
| 2.00–14 | | 460 | 466 | 478 | | | | | |
| 2.00–15 | | 485 | 491 | 503 | | | | | |
| 2.00–16 | | 510 | 516 | 528 | | | | | |
| 2.00–17 | 1.20 | 536 | 542 | 554 | | 52 | 57 | 60 | 65 |
| 2.00–18 | | 561 | 567 | 579 | | | | | |
| 2.00–19 | | 587 | 593 | 605 | | | | | |
| 2.25–14 | | 474 | 480 | 492 | 496 | | | | |
| 2.25–15 | | 499 | 505 | 517 | 521 | | | | |
| 2.25–16 | | 524 | 530 | 542 | 546 | | | | |
| 2.25–17 | 1.60 | 550 | 556 | 568 | 572 | 61 | 67 | 70 | 75 |
| 2.25–18 | | 575 | 581 | 593 | 597 | | | | |
| 2.25–19 | | 601 | 607 | 619 | 623 | | | | |
| 2.50–14 | | 486 | 492 | 506 | 508 | | | | |
| 2.50–15 | | 511 | 517 | 531 | 533 | | | | |
| 2.50–16 | | 536 | 542 | 556 | 558 | | | | |
| 2.50–17 | 1.60 | 562 | 568 | 582 | 584 | 65 | 72 | 75 | 79 |
| 2.50–18 | | 587 | 593 | 607 | 609 | | | | |
| 2.50–19 | | 613 | 619 | 633 | 635 | | | | |
| 2.50–21 | | 663 | 669 | 683 | 685 | | | | |
| 2.75–14 | | 505 | 512 | 524 | 530 | | | | |
| 2.75–15 | | 530 | 537 | 549 | 555 | | | | |
| 2.75–16 | | 555 | 562 | 574 | 580 | | | | |
| 2.75–17 | 1.85 | 581 | 588 | 600 | 606 | 75 | 83 | 86 | 91 |
| 2.75–18 | | 606 | 613 | 625 | 631 | | | | |
| 2.75–19 | | 632 | 639 | 651 | 657 | | | | |
| 2.75–21 | | 682 | 689 | 701 | 707 | | | | |
| 3.00–14 | | 519 | 526 | 540 | 546 | | | | |
| 3.00–15 | | 546 | 551 | 565 | 571 | | | | |
| 3.00–16 | | 569 | 576 | 590 | 596 | | | | |
| 3.00–17 | 1.85 | 595 | 602 | 616 | 622 | 80 | 88 | 92 | 97 |
| 3.00–18 | | 618 | 627 | 641 | 647 | | | | |
| 3.00–19 | | 644 | 653 | 667 | 673 | | | | |
| 3.00–21 | | 694 | 703 | 717 | 723 | | | | |
| 3.00–23 | | 747 | 754 | 768 | 774 | | | | |
| 3.25–14 | | 531 | 538 | 552 | 560 | | | | |
| 3.25–15 | | 556 | 563 | 577 | 585 | | | | |
| 3.25–16 | | 581 | 588 | 602 | 610 | | | | |
| 3.25–17 | 2.15 | 607 | 614 | 628 | 636 | 89 | 98 | 102 | 108 |
| 3.25–18 | | 630 | 639 | 653 | 661 | | | | |
| 3.25–19 | | 656 | 665 | 679 | 687 | | | | |
| 3.25–21 | | 708 | 715 | 729 | 737 | | | | |
| 3.50–14 | | 539 | 548 | 564 | 572 | | | | |
| 3.50–15 | | 564 | 573 | 589 | 597 | | | | |
| 3.50–16 | | 591 | 598 | 614 | 622 | | | | |
| 3.50–17 | 2.15 | 617 | 624 | 640 | 648 | 93 | 102 | 107 | 113 |
| 3.50–18 | | 640 | 649 | 665 | 673 | | | | |
| 3.50–19 | | 666 | 675 | 691 | 699 | | | | |
| 3.50–21 | | 716 | 725 | 741 | 749 | | | | |
| 3.75–16 | | 601 | 610 | 626 | 634 | | | | |
| 3.75–17 | | 627 | 636 | 652 | 660 | | | | |
| 3.75–18 | 2.15 | 652 | 661 | 677 | 685 | 99 | 109 | 114 | 121 |
| 3.75–19 | | 678 | 687 | 703 | 711 | | | | |
| 4.00–16 | | 611 | 620 | 638 | 646 | | | | |
| 4.00–17 | | 637 | 646 | 664 | 672 | | | | |
| 4.00–18 | 2.50 | 662 | 671 | 689 | 697 | 108 | 119 | 124 | 130 |
| 4.00–19 | | 688 | 697 | 715 | 723 | | | | |
| 4.25–16 | | 623 | 632 | 650 | 660 | | | | |
| 4.25–17 | | 649 | 658 | 676 | 686 | | | | |
| 4.25–18 | 2.50 | 674 | 683 | 701 | 711 | 112 | 123 | 129 | 137 |
| 4.25–19 | | 700 | 709 | 727 | 737 | | | | |
| 4.50–16 | | 631 | 640 | 658 | 668 | | | | |
| 4.50–17 | | 657 | 666 | 684 | 694 | | | | |
| 4.50–18 | 2.75 | 684 | 691 | 709 | 719 | 123 | 135 | 141 | 142 |
| 4.50–19 | | 707 | 717 | 734 | 745 | | | | |
| 5.00–16 | | 657 | 666 | 686 | 698 | | | | |
| 5.00–17 | | 683 | 692 | 710 | 724 | | | | |
| 5.00–18 | 3.00 | 708 | 717 | 735 | 749 | 129 | 142 | 148 | 157 |
| 5.00–19 | | 734 | 743 | 761 | 775 | | | | |

Rozměr pneumatiky

Kód

šířky měřicího ráfku

Celkový průměr

(mm)

Šířka průřezu

(mm)

Šířka průřezu

(mm)

Dmin

D

Dmax (4)

Dmax (5)

(6)

(7)

(8)

2.00–14

460

466

478

2.00–15

485

491

503

2.00–16

510

516

528

2.00–17

1.20

536

542

554

52

57

60

65

2.00–18

561

567

579

2.00–19

587

593

605

2.25–14

474

480

492

496

2.25–15

499

505

517

521

2.25–16

524

530

542

546

2.25–17

1.60

550

556

568

572

61

67

70

75

2.25–18

575

581

593

597

2.25–19

601

607

619

623

2.50–14

486

492

506

508

2.50–15

511

517

531

533

2.50–16

536

542

556

558

2.50–17

1.60

562

568

582

584

65

72

75

79

2.50–18

587

593

607

609

2.50–19

613

619

633

635

2.50–21

663

669

683

685

2.75–14

505

512

524

530

2.75–15

530

537

549

555

2.75–16

555

562

574

580

2.75–17

1.85

581

588

600

606

75

83

86

91

2.75–18

606

613

625

631

2.75–19

632

639

651

657

2.75–21

682

689

701

707

3.00–14

519

526

540

546

3.00–15

546

551

565

571

3.00–16

569

576

590

596

3.00–17

1.85

595

602

616

622

80

88

92

97

3.00–18

618

627

641

647

3.00–19

644

653

667

673

3.00–21

694

703

717

723

3.00–23

747

754

768

774

3.25–14

531

538

552

560

3.25–15

556

563

577

585

3.25–16

581

588

602

610

3.25–17

2.15

607

614

628

636

89

98

102

108

3.25–18

630

639

653

661

3.25–19

656

665

679

687

3.25–21

708

715

729

737

3.50–14

539

548

564

572

3.50–15

564

573

589

597

3.50–16

591

598

614

622

3.50–17

2.15

617

624

640

648

93

102

107

113

3.50–18

640

649

665

673

3.50–19

666

675

691

699

3.50–21

716

725

741

749

3.75–16

601

610

626

634

3.75–17

627

636

652

660

3.75–18

2.15

652

661

677

685

99

109

114

121

3.75–19

678

687

703

711

4.00–16

611

620

638

646

4.00–17

637

646

664

672

4.00–18

2.50

662

671

689

697

108

119

124

130

4.00–19

688

697

715

723

4.25–16

623

632

650

660

4.25–17

649

658

676

686

4.25–18

2.50

674

683

701

711

112

123

129

137

4.25–19

700

709

727

737

4.50–16

631

640

658

668

4.50–17

657

666

684

694

4.50–18

2.75

684

691

709

719

123

135

141

142

4.50–19

707

717

734

745

5.00–16

657

666

686

698

5.00–17

683

692

710

724

5.00–18

3.00

708

717

735

749

129

142

148

157

5.00–19

734

743

761

775

Tabulka 4

Pneumatiky pro motocykly

Rozměry se nízkým profilem

| Rozměr pneumatiky | Kód
  šířky měřicího ráfku | Celkový průměr
  (mm) | Šířka průřezu
  (mm) | Šířka průřezu
  (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | Dmin | D | Dmax (9) | Dmax (10) | | (11) | (12) | (13) |
| 3.60–18 | | 605 | 615 | 628 | 633 | | | | |
| | 2.15 | | | | | 93 | 102 | 108 | 113 |
| 3.60–19 | | 631 | 641 | 653 | 658 | | | | |
| 4.10–18 | | 629 | 641 | 654 | 663 | | | | |
| | 2.50 | | | | | 108 | 119 | 124 | 130 |
| 4.10–19 | | 655 | 667 | 679 | 688 | | | | |
| 5.10–16 | | 615 | 625 | 643 | 651 | | | | |
| 5.10–17 | 3.00 | 641 | 651 | 670 | 677 | 129 | 142 | 150 | 157 |
| 5.10–18 | | 666 | 676 | 694 | 702 | | | | |
| 4.25/85–18 | 2.50 | 649 | 659 | 673 | 683 | 112 | 123 | 129 | 137 |
| 4.60–16 | | 594 | 604 | 619 | 628 | | | | |
| 4.60–17 | 2.75 | 619 | 630 | 642 | 654 | 117 | 129 | 136 | 142 |
| 4.60–18 | | 644 | 654 | 670 | 678 | | | | |
| 6.10–16 | 4.00 | 646 | 658 | 678 | 688 | 168 | 185 | 195 | 203 |

Rozměr pneumatiky

Kód

šířky měřicího ráfku

Celkový průměr

(mm)

Šířka průřezu

(mm)

Šířka průřezu

(mm)

Dmin

D

Dmax (9)

Dmax (10)

(11)

(12)

(13)

3.60–18

605

615

628

633

2.15

93

102

108

113

3.60–19

631

641

653

658

4.10–18

629

641

654

663

2.50

108

119

124

130

4.10–19

655

667

679

688

5.10–16

615

625

643

651

5.10–17

3.00

641

651

670

677

129

142

150

157

5.10–18

666

676

694

702

4.25/85–18

2.50

649

659

673

683

112

123

129

137

4.60–16

594

604

619

628

4.60–17

2.75

619

630

642

654

117

129

136

142

4.60–18

644

654

670

678

6.10–16

4.00

646

658

678

688

168

185

195

203

Tabulka 5

Pneumatiky pro vozidla odvozená z motocyklů
   (14)

| Rozměr pneumatiky | Kód
  šířky měřicího ráfku | Celkový průměr
  (mm) | Šířka průřezu
  (mm) | Šířka průřezu
  (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | Dmin | D | Dmax | | |
| 3.00–8C | | 359 | 369 | 379 | | |
| 3.00–10C | 2.10 | 410 | 420 | 430 | 80 | 86 |
| 3.00–12C | | 459 | 471 | 479 | | |
| 3.50–8C | | 376 | 386 | 401 | | |
| 3.50–10C | 2.50 | 427 | 437 | 452 | 92 | 99 |
| 3.50–12C | | 478 | 488 | 503 | | |
| 4.00–8C | | 405 | 415 | 427 | | |
| 4.00–10C | 3.00 | 456 | 466 | 478 | 108 | 117 |
| 4.00–12C | | 507 | 517 | 529 | | |
| 4.50–8C | | 429 | 439 | 453 | | |
| 4.50–10C | 3.50 | 480 | 490 | 504 | 125 | 135 |
| 4.50–12C | | 531 | 541 | 555 | | |
| 5.00–8C | | 455 | 465 | 481 | | |
| 5.00–10C | 3.50 | 506 | 516 | 532 | 134 | 145 |
| 5.00–12C | | 555 | 567 | 581 | | |

Rozměr pneumatiky

Kód

šířky měřicího ráfku

Celkový průměr

(mm)

Šířka průřezu

(mm)

Šířka průřezu

(mm)

Dmin

D

Dmax

3.00–8C

359

369

379

3.00–10C

2.10

410

420

430

80

86

3.00–12C

459

471

479

3.50–8C

376

386

401

3.50–10C

2.50

427

437

452

92

99

3.50–12C

478

488

503

4.00–8C

405

415

427

4.00–10C

3.00

456

466

478

108

117

4.00–12C

507

517

529

4.50–8C

429

439

453

4.50–10C

3.50

480

490

504

125

135

4.50–12C

531

541

555

5.00–8C

455

465

481

5.00–10C

3.50

506

516

532

134

145

5.00–12C

555

567

581

Tabulka 6

Pneumatiky pro motocykly

Rozměry nízkotlakých pneumatik

| Rozměr pneumatiky | Kód
  šířky měřicího ráfku | Celkový průměr
  (mm) | Šířka průřezu
  (mm) | Šířka průřezu
  (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | Dmin | D | Dmax | | |
| 5.4–10 | | 474 | 481 | 487 | | |
| 5.4–12 | | 525 | 532 | 547 | | |
| 5.4–14 | 4.00 | 575 | 582 | 598 | 135 | 143 |
| 5.4–16 | | 626 | 633 | 649 | | |
| 6.7–10 | | 532 | 541 | 561 | | |
| 6.7–12 | 5.00 | 583 | 592 | 612 | 170 | 180 |
| 6.7–14 | | 633 | 642 | 662 | | |

Rozměr pneumatiky

Kód

šířky měřicího ráfku

Celkový průměr

(mm)

Šířka průřezu

(mm)

Šířka průřezu

(mm)

Dmin

D

Dmax

5.4–10

474

481

487

5.4–12

525

532

547

5.4–14

4.00

575

582

598

135

143

5.4–16

626

633

649

6.7–10

532

541

561

6.7–12

5.00

583

592

612

170

180

6.7–14

633

642

662

Tabulka 7

Pneumatiky pro motocykly

Rozměry a míry amerických pneumatik

| Označení rozměru | Kód
  šířky měřicího ráfku | Celkový průměr
  (mm) | Šířka průřezu
  (mm) | Šířka průřezu
  (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | Dmin | D | Dmax | | |
| MH90 - 21 | 1.85 | 682 | 686 | 700 | 80 | 89 |
| MJ90 - 18 | 2.15 | 620 | 625 | 640 | | |
| | | | | | 89 | 99 |
| MJ90 - 19 | 2.15 | 645 | 650 | 665 | | |
| ML90 - 18 | 2.15 | 629 | 634 | 650 | | |
| | | | | | 93 | 103 |
| ML90 - 19 | 2.15 | 654 | 659 | 675 | | |
| MM90 - 19 | 2.15 | 663 | 669 | 685 | 95 | 106 |
| MN90 - 18 | 2.15 | 656 | 662 | 681 | 104 | 116 |
| MP90 - 18 | 2.15 | 667 | 673 | 692 | 108 | 120 |
| MR90 - 18 | 2.15 | 680 | 687 | 708 | 114 | 127 |
| MS90 - 17 | 2.50 | 660 | 667 | 688 | 121 | 134 |
| MT90 - 16 | 3.00 | 642 | 650 | 672 | | |
| | | | | | 130 | 144 |
| MT90 - 17 | 3.00 | 668 | 675 | 697 | | |
| MU90 - 15M/C | 3.50 | 634 | 642 | 665 | | |
| | | | | | 142 | 158 |
| MU90 - 16 | 3.50 | 659 | 667 | 690 | | |
| MV90 - 15M/C | 3.50 | 643 | 651 | 675 | 150 | 172 |
| MP85 - 18 | 2.15 | 654 | 660 | 679 | 108 | 120 |
| MR85 - 16 | 2.15 | 617 | 623 | 643 | 114 | 127 |
| MS85 - 18 | 2.50 | 675 | 682 | 702 | 121 | 134 |
| MT85 - 18 | 3.00 | 681 | 688 | 709 | 130 | 144 |
| MU8516M/C | 3.50 | 650 | 658 | 681 | 142 | 158 |
| MV85 - 15M/C | 3.50 | 627 | 635 | 658 | 150 | 172 |

Označení rozměru

Kód

šířky měřicího ráfku

Celkový průměr

(mm)

Šířka průřezu

(mm)

Šířka průřezu

(mm)

Dmin

D

Dmax

MH90 - 21

1.85

682

686

700

80

89

MJ90 - 18

2.15

620

625

640

89

99

MJ90 - 19

2.15

645

650

665

ML90 - 18

2.15

629

634

650

93

103

ML90 - 19

2.15

654

659

675

MM90 - 19

2.15

663

669

685

95

106

MN90 - 18

2.15

656

662

681

104

116

MP90 - 18

2.15

667

673

692

108

120

MR90 - 18

2.15

680

687

708

114

127

MS90 - 17

2.50

660

667

688

121

134

MT90 - 16

3.00

642

650

672

130

144

MT90 - 17

3.00

668

675

697

MU90 - 15M/C

3.50

634

642

665

142

158

MU90 - 16

3.50

659

667

690

MV90 - 15M/C

3.50

643

651

675

150

172

MP85 - 18

2.15

654

660

679

108

120

MR85 - 16

2.15

617

623

643

114

127

MS85 - 18

2.50

675

682

702

121

134

MT85 - 18

3.00

681

688

709

130

144

MU8516M/C

3.50

650

658

681

142

158

MV85 - 15M/C

3.50

627

635

658

150

172

---

(1)  Pro obvyklá užití (na silnici).

(2)  Pro obvyklá užití (na silnici).

(3)  Pneumatiky pro zvláštní použití a jízdu na sněhu.

(4)  Pneumatiky pro obvyklá užití na silnici.

(5)  Pneumatiky pro zvláštní použití a jízdu na sněhu.

(6)  Pneumatiky pro obvyklá užití na silnici až do kategorie rychlosti P včetně.

(7)  Pneumatiky pro obvyklá užití na silnici nad kategorii rychlosti P a pneumatiky pro jízdu na sněhu.

(8)  Pneumatiky pro zvláštní použití.

(9)  Pneumatiky pro obvyklá užití na silnici.

(10)  Pneumatiky pro zvláštní použití a jízdu na sněhu.

(11)  Pneumatiky pro obvyklá užití na silnici až do kategorie rychlosti P včetně.

(12)  Pneumatiky pro obvyklá užití na silnici nad kategorii rychlosti P a pneumatiky pro jízdu na sněhu.

(13)  Pneumatiky pro zvláštní použití

(14)  Od data vstupu dodatku 8 k tomuto předpisu v platnost by neměla být pro tyto pneumatiky vydávána žádná nová schválení podle předpisu č. 75. Tyto rozměry pneumatik jsou nyní zahrnuty v předpisu č. 54 příloze 5 části I tabulce A.

---

PŘÍLOHA 6

METODA MĚŘENÍ PNEUMATIK

| 1. | Pneumatika se namontuje na měřicí ráfek stanovený výrobcem podle bodu 4.1.12 tohoto předpisu a nahustí na tlak stanovený výrobcem.
  Tlak huštění lze popřípadě stanovit i takto:









  Verze pneumatiky | Kategorie rychlosti | Tlak |
| --- | --- | --- | --- |
| | | bar | kPa |
| Normální | F, G, J, K, L, M, N, P, Q, R, S | 2,25 | 225 |
| T, U, H, V, W | 2,80 | 280 |
| Zesílená | F až P | | |
| | Q, R, S, T, U, H, V | 3,30 | 330 |
| Pro vozidla odvozená z motocyklů (1) | 4PR | F až M | 3,50 | 350 |
| | 6PR | 4,00 | 400 |
| | 8PR | 4,50 | 450 |
| Moped | Normální | B | 2,25 | 225 |
| Zesílená | B | 2,80 | 280 |

1.

Pneumatika se namontuje na měřicí ráfek stanovený výrobcem podle bodu 4.1.12 tohoto předpisu a nahustí na tlak stanovený výrobcem.

Tlak huštění lze popřípadě stanovit i takto:

Verze pneumatiky

Kategorie rychlosti

Tlak

bar

kPa

Normální

F, G, J, K, L, M, N, P, Q, R, S

2,25

225

T, U, H, V, W

2,80

280

Zesílená

F až P

Q, R, S, T, U, H, V

3,30

330

Pro vozidla odvozená z motocyklů (1)

4PR

F až M

3,50

350

6PR

4,00

400

8PR

4,50

450

Moped

Normální

B

2,25

225

Zesílená

B

2,80

280

Ostatní verze pneumatik se hustí na tlak stanovený výrobcem pneumatiky.

| 2. | Pneumatika namontovaná na ráfku se stabilizuje při laboratorní teplotě po dobu nejméně 24 hodin. |
| --- | --- |

2.

Pneumatika namontovaná na ráfku se stabilizuje při laboratorní teplotě po dobu nejméně 24 hodin.

| 3. | Tlak se znovu upraví na hodnotu stanovenou v bodě 1. |
| --- | --- |

3.

Tlak se znovu upraví na hodnotu stanovenou v bodě 1.

| 4. | Celková šířka se změří posuvným měřítkem v šesti rovnoměrně rozdělených bodech, v úvahu se bere tloušťka ochranných žeber nebo pásů. Nejvyšší z takto naměřených hodnot se považuje za celkovou šířku. |
| --- | --- |

4.

Celková šířka se změří posuvným měřítkem v šesti rovnoměrně rozdělených bodech, v úvahu se bere tloušťka ochranných žeber nebo pásů. Nejvyšší z takto naměřených hodnot se považuje za celkovou šířku.

| 5. | Vnější průměr se stanoví změřením maximálního obvodu a vydělením získané hodnoty číslem π (3,1416). |
| --- | --- |

5.

Vnější průměr se stanoví změřením maximálního obvodu a vydělením získané hodnoty číslem π (3,1416).

---

(1)  Od data vstupu dodatku 8 k tomuto předpisu v platnost by neměla být pro tyto pneumatiky vydávána žádná nová schválení podle předpisu č. 75. Tyto rozměry pneumatik jsou nyní zahrnuty v předpisu č. 54.

---

PŘÍLOHA 7

POSTUP PROVÁDĚNÍ ZKOUŠEK ÚNOSNOSTI V ZÁVISLOSTI NA RYCHLOSTI

1.   PŘÍPRAVA PNEUMATIKY

| 1.1 | Nová pneumatika se namontuje na zkušební ráfek stanovený výrobcem podle bodu 4.1.12 tohoto předpisu. |
| --- | --- |

1.1

Nová pneumatika se namontuje na zkušební ráfek stanovený výrobcem podle bodu 4.1.12 tohoto předpisu.

| 1.2 | Pneumatika se nahustí na příslušný tlak dle následující tabulky:









  Zkušební husticí tlak (v barech) |
| --- | --- |
| Rozměr pneumatiky | Kategorie rychlosti | Husticí tlak |
| bar | kPa |
| Normální | F, G, J, K | 2,50 | 250 |
| L, M, N, P | 2,50 | 250 |
| Q, R, S | 3,00 | 300 |
| T, U, H, V | 3,50 | 350 |
| Zesílená | F, G, J, K, L, M, N, P | 3,30 | 330 |
| Q, R, S, T, U, H, V | 3,90 | 390 |
| Pro vozidla odvozená z motocyklů (1) | 4PR | F, G, J, K, L, M | 3,70 | 370 |
| 6PR | 4,50 | 450 |
| 8PR | 5,20 | 520 |
| Moped | Normální | B | 2,50 | 250 |
| Zesílená | B | 3,00 | 300 |

1.2

Pneumatika se nahustí na příslušný tlak dle následující tabulky:

Zkušební husticí tlak (v barech)

Rozměr pneumatiky

Kategorie rychlosti

Husticí tlak

bar

kPa

Normální

F, G, J, K

2,50

250

L, M, N, P

2,50

250

Q, R, S

3,00

300

T, U, H, V

3,50

350

Zesílená

F, G, J, K, L, M, N, P

3,30

330

Q, R, S, T, U, H, V

3,90

390

Pro vozidla odvozená z motocyklů (1)

4PR

F, G, J, K, L, M

3,70

370

6PR

4,50

450

8PR

5,20

520

Moped

Normální

B

2,50

250

Zesílená

B

3,00

300

Pro rychlosti nad 240 km/h je zkušební tlak 3,20 baru (320 kPa).

Ostatní typy pneumatik se hustí na tlak stanovený výrobcem.

| 1.3 | Výrobce může s udáním důvodů požadovat, aby byly použit jiný zkušební husticí tlak než tlak uvedený v bodu 1.2. V tomto případě musí být pneumatika nahuštěna na takový tlak. |
| --- | --- |

1.3

Výrobce může s udáním důvodů požadovat, aby byly použit jiný zkušební husticí tlak než tlak uvedený v bodu 1.2. V tomto případě musí být pneumatika nahuštěna na takový tlak.

| 1.4 | Souprava kola a pneumatiky se stabilizuje na teplotu zkušební místnosti nejméně po dobu tří hodin. |
| --- | --- |

1.4

Souprava kola a pneumatiky se stabilizuje na teplotu zkušební místnosti nejméně po dobu tří hodin.

| 1.5 | Tlak v pneumatice se opětovně upraví na hodnotu stanovenou v bodu 1.2 nebo 1.3. |
| --- | --- |

1.5

Tlak v pneumatice se opětovně upraví na hodnotu stanovenou v bodu 1.2 nebo 1.3.

2.   POSTUP ZKOUŠKY

| 2.1 | Souprava kola s pneumatikou se namontuje na zkušební nápravu a přitlačí k vnějšímu povrchu zkušebního kola s hladkým čelem o průměru 1,70 m ± 1 % nebo 2,0 m ± 1 %. |
| --- | --- |

2.1

Souprava kola s pneumatikou se namontuje na zkušební nápravu a přitlačí k vnějšímu povrchu zkušebního kola s hladkým čelem o průměru 1,70 m ± 1 % nebo 2,0 m ± 1 %.

| 2.2 | Zkušební náprava se zatíží na 65 %:






  2.2.1 | maximálního zatížení rovnajícího se indexu únosnosti pneumatik se symbolem rychlosti do H včetně; |
| --- | --- | --- |

2.2

Zkušební náprava se zatíží na 65 %:

2.2.1

maximálního zatížení rovnajícího se indexu únosnosti pneumatik se symbolem rychlosti do H včetně;

| 2.2.2 | maximálního zatížení přiřazeného maximální rychlosti 240 km/h u pneumatik se symbolem rychlosti „V“ (viz bod 2.33.3 tohoto předpisu); |
| --- | --- |

2.2.2

maximálního zatížení přiřazeného maximální rychlosti 240 km/h u pneumatik se symbolem rychlosti „V“ (viz bod 2.33.3 tohoto předpisu);

| 2.2.3 | maximálního zatížení přiřazeného maximální rychlosti 270 km/h u pneumatik se symbolem rychlosti „W“ (viz bod 2.33.3 tohoto předpisu); |
| --- | --- |

2.2.3

maximálního zatížení přiřazeného maximální rychlosti 270 km/h u pneumatik se symbolem rychlosti „W“ (viz bod 2.33.3 tohoto předpisu);

| 2.2.4 | maximálního zatížení přiřazeného maximální rychlosti pro pneumatiky, které jsou podle výrobce vhodné pro rychlosti nad 240 km/h (případně nad 270 km/h) (viz bod 6.2.1.1 tohoto předpisu). |
| --- | --- |

2.2.4

maximálního zatížení přiřazeného maximální rychlosti pro pneumatiky, které jsou podle výrobce vhodné pro rychlosti nad 240 km/h (případně nad 270 km/h) (viz bod 6.2.1.1 tohoto předpisu).

| 2.2.5 | U pneumatik pro mopedy (symbol rychlostní kategorie B) je zkušební zatížení 65 % na zkušebním válci o průměru 1,7 m a 67 % na zkušebním válci o průměru 2,0 m. |
| --- | --- |

2.2.5

U pneumatik pro mopedy (symbol rychlostní kategorie B) je zkušební zatížení 65 % na zkušebním válci o průměru 1,7 m a 67 % na zkušebním válci o průměru 2,0 m.

| 2.3. | V průběhu zkoušky pneumatiky se nesmí tlak v pneumatice korigovat a zkušební zatížení se musí udržovat konstantní. |
| --- | --- |

2.3.

V průběhu zkoušky pneumatiky se nesmí tlak v pneumatice korigovat a zkušební zatížení se musí udržovat konstantní.

| 2.4 | Při zkoušce se musí teplota zkušební místnosti udržovat v rozmezí 20 °C až 30 °C nebo na vyšší teplotě, pokud s tím výrobce souhlasí. |
| --- | --- |

2.4

Při zkoušce se musí teplota zkušební místnosti udržovat v rozmezí 20 °C až 30 °C nebo na vyšší teplotě, pokud s tím výrobce souhlasí.

| 2.5 | Zkouška musí proběhnout bez přerušení takto:






  2.5.1 | dvacet minut pro náběh z nulové do počáteční rychlosti zkoušky; |
| --- | --- | --- |

2.5

Zkouška musí proběhnout bez přerušení takto:

2.5.1

dvacet minut pro náběh z nulové do počáteční rychlosti zkoušky;

| 2.5.2 | počáteční zkušební rychlost: o 30 km/h nižší než rychlost odpovídající symbolu kategorie rychlosti vyznačenému na pneumatice (viz bod 2.28.2 tohoto předpisu), pokud je použit zkušební válec o průměru 2 m, nebo o 40 km/h nižší rychlost, pokud je použit zkušební válec o průměru 1,7 m;






  2.5.2.1 | maximální rychlostí, uvažovanou pro druhou zkoušku u pneumatik vhodných pro rychlosti nad 240 km/h, které jsou v označení rozměru identifikovány kódem „V“ (případně u pneumatik vhodných pro rychlosti nad 270 km/h, které jsou v označení rozměru identifikovány kódem „Z“), je maximální rychlost stanovená výrobcem (viz bod 4.1.15); |
| --- | --- | --- |

2.5.2

počáteční zkušební rychlost: o 30 km/h nižší než rychlost odpovídající symbolu kategorie rychlosti vyznačenému na pneumatice (viz bod 2.28.2 tohoto předpisu), pokud je použit zkušební válec o průměru 2 m, nebo o 40 km/h nižší rychlost, pokud je použit zkušební válec o průměru 1,7 m;

2.5.2.1

maximální rychlostí, uvažovanou pro druhou zkoušku u pneumatik vhodných pro rychlosti nad 240 km/h, které jsou v označení rozměru identifikovány kódem „V“ (případně u pneumatik vhodných pro rychlosti nad 270 km/h, které jsou v označení rozměru identifikovány kódem „Z“), je maximální rychlost stanovená výrobcem (viz bod 4.1.15);

| 2.5.3 | rychlostní kroky činí 10 km/h; |
| --- | --- |

2.5.3

rychlostní kroky činí 10 km/h;

| 2.5.4 | trvání zkoušky v každém rychlostním kroku: 10 minut, |
| --- | --- |

2.5.4

trvání zkoušky v každém rychlostním kroku: 10 minut,

| 2.5.5 | celková doba zkoušky: 1 hodina; |
| --- | --- |

2.5.5

celková doba zkoušky: 1 hodina;

| 2.5.6 | maximální zkušební rychlost: maximální jmenovitá rychlost typu pneumatiky, je-li zkoušena na zkušebním válci o průměru 2,0 m; maximální jmenovitá rychlost typu pneumatiky snížená o 10 km/h, je-li zkoušena na zkušebním válci o průměru 1,7 m. |
| --- | --- |

2.5.6

maximální zkušební rychlost: maximální jmenovitá rychlost typu pneumatiky, je-li zkoušena na zkušebním válci o průměru 2,0 m; maximální jmenovitá rychlost typu pneumatiky snížená o 10 km/h, je-li zkoušena na zkušebním válci o průměru 1,7 m.

| 2.5.7 | V případě pneumatik pro mopedy (symbol kategorie rychlosti B) je zkušební rychlost 50 km/h, zvyšovaná z 0 na 50 km/h v průběhu 10 minut, doba rychlostního kroku je 30 minut a celková doba zkoušky 40 minut. |
| --- | --- |

2.5.7

V případě pneumatik pro mopedy (symbol kategorie rychlosti B) je zkušební rychlost 50 km/h, zvyšovaná z 0 na 50 km/h v průběhu 10 minut, doba rychlostního kroku je 30 minut a celková doba zkoušky 40 minut.

| 2.6 | Pokud je však druhá zkouška prováděna s cílem vyhodnotit špičkové vlastnosti pneumatik vhodných pro rychlosti nad 240 km/h, je postup následující:






  2.6.1 | dvacet minut náběh z nulové do počáteční rychlosti zkoušky; |
| --- | --- | --- |

2.6

Pokud je však druhá zkouška prováděna s cílem vyhodnotit špičkové vlastnosti pneumatik vhodných pro rychlosti nad 240 km/h, je postup následující:

2.6.1

dvacet minut náběh z nulové do počáteční rychlosti zkoušky;

| 2.6.2 | dvacet minut při počáteční rychlosti zkoušky; |
| --- | --- |

2.6.2

dvacet minut při počáteční rychlosti zkoušky;

| 2.6.3 | deset minut náběh na maximální rychlost; |
| --- | --- |

2.6.3

deset minut náběh na maximální rychlost;

| 2.6.4 | pět minut při maximální zkušební rychlosti. |
| --- | --- |

2.6.4

pět minut při maximální zkušební rychlosti.

3.   ROVNOCENNÉ ZKOUŠKY

Použije-li se jiná zkouška než je uvedeno výše, musí se prokázat její rovnocennost.

---

(1)  Od data vstupu dodatku 8 k tomuto předpisu v platnost by neměla být pro tyto pneumatiky vydávána žádná nová schválení podle předpisu č. 75. Tyto rozměry pneumatik jsou nyní zahrnuty v předpisu č. 54.

---

PŘÍLOHA 8

ÚNOSNOST PNEUMATIK PŘI RŮZNÝCH RYCHLOSTECH

Image

---

PŘÍLOHA 9

POSTUP ZKOUŠENÍ DYNAMICKÉHO NÁRŮSTU PNEUMATIK

1.   ROZSAH A OBLAST POUŽITÍ

1.1   Postup zkoušky se použije u pneumatik uvedených v bodech 3.4.1 a 4.1 níže.

1.2   Slouží ke stanovení maximálního nárůstu pneumatiky vlivem odstředivých sil při maximální přípustné rychlosti.

2.   POPIS POSTUPU ZKOUŠKY

2.1   Zkušební náprava a ráfek musí být ovládány tak, aby bylo zajištěno radiální házení menší než ±0,5 mm a příčné házení menší než ±0,5 mm, měřeno na sedlu patky kola.

2.2   Zařízení znázorňující obrys

Zařízení (projekční souřadnicová síť, kamera, bodové světlo atd.), které umožňuje přímé znázornění vnějšího obrysu pneumatiky v příčném průřezu nebo stanovení mezní (obalové) křivky kolmo k ekvatoriální ose pneumatiky v bodu maximální deformace běhounu.

Zařízení redukuje na minimum všechny deformace a zajišťuje konstantní (známý) poměr (K) mezi narýsovaným obrysem a skutečnými rozměry pneumatiky.

Zařízení musí umožnit vztažení obrysu pneumatiky k ose kola.

2.3   Obvodová rychlost běhounu pneumatiky, měřená stroboskopicky, se nesmí od odpovídající maximální rychlosti pneumatiky odchylovat o více než ±2 %.

2.4   Použije-li se jiný zkušební postup, musí být prokázána jeho rovnocennost s tímto postupem.

3.   PROVEDENÍ ZKOUŠKY

3.1   Teplota ve zkušební místnosti v průběhu zkoušky musí být udržována mezi 20 °C a 30 °C, nebo na vyšších hodnotách, pokud výrobce pneumatiky souhlasí.

3.2   Zkoušené pneumatiky musí předtím projít zkouškou únosnosti v závislosti na rychlosti dle přílohy 7 tohoto předpisu, aniž by vykázaly jakoukoliv vadu.

3.3   Zkoušená pneumatika musí být montována na kole s ráfkem vyhovujícím příslušnému standardu.

3.4   Tlak huštění pneumatiky (zkušební tlak) musí být seřízen na hodnoty uvedené v bodě 3.4.1.

| 3.4.1 | Silniční pneumatiky diagonální a smíšené konstrukce








  Kategorie rychlosti | Konstrukce pneumatiky | Zkušební tlak |
| --- | --- | --- | --- |
| | | bar | kPA |
| P/Q/R/S | standardní | 2,5 | 250 |
| T a výše | standardní | 2,9 | 290 |

3.4.1

Silniční pneumatiky diagonální a smíšené konstrukce

Kategorie rychlosti

Konstrukce pneumatiky

Zkušební tlak

bar

kPA

P/Q/R/S

standardní

2,5

250

T a výše

standardní

2,9

290

3.5   Souprava pneumatika/kolo musí být uložena v teplotě zkušební místnosti nejméně po dobu tří hodin.

3.6   Po této stabilizační době uložení musí být tlak huštění upraven na hodnotu uvedenou v bodě 3.4.

3.7   Souprava pneumatiky a ráfku se namontuje na zkušební nápravu a zajistí se, aby se mohla volně otáčet. Pneumatika může být otáčena pomocí hnacího motoru působícího na nápravu pneumatiky nebo přitlačením na zkušební buben.

3.8   Otáčení soupravy se nepřetržitě zrychluje tak, aby pneumatika dosáhla během pěti minut své maximální přípustné rychlosti.

3.9   Zařízení znázorňující obrys se nasměruje a zjistí se, zda je kolmé ke směru otáčení běhounu zkoušené pneumatiky.

3.10   Ověří se, zda je obvodová rychlost povrchu běhounu v toleranci ±2 % maximální přípustné rychlosti pro pneumatiku. Zařízení se udržuje v konstantní rychlosti alespoň pět minut a potom se průřez pneumatiky zobrazí v oblasti maximální deformace, nebo se ověří, zda pneumatika nepřesáhla mezní (obalovou) křivku.

4.   HODNOCENÍ

4.1   Mezní (obalová) křivka stanovená pro namontovanou soupravu pneumatika/kolo musí odpovídat příkladu níže.

Obalová křivka pro zkoušku odstředivého nárůstu

Image

V souladu s body 6.1.4 a 6.1.5 tohoto předpisu byly pro obalovou křivku stanoveny následující mezní hodnoty:

| Kategorie rychlosti | H dyn (mm) |
| --- | --- |
| | Kategorie použití:
  Normální | Kategorie použití:
  Pro jízdu na sněhu a zvláštní |
| P/Q/R/S | H × 1,10 | H × 1,15 |
| T/U/H | H × 1,13 | H × 1,18 |
| Nad 210 km/h | H × 1,16 | — |

Kategorie rychlosti

H dyn (mm)

Kategorie použití:

Normální

Kategorie použití:

Pro jízdu na sněhu a zvláštní

P/Q/R/S

H × 1,10

H × 1,15

T/U/H

H × 1,13

H × 1,18

Nad 210 km/h

H × 1,16

—

| 4.1.1 | Hlavní rozměry obalové křivky musí být případně upraveny s ohledem na konstantní poměr K (viz bod 2.2 výše). |
| --- | --- |

4.1.1

Hlavní rozměry obalové křivky musí být případně upraveny s ohledem na konstantní poměr K (viz bod 2.2 výše).

4.2   Obrys pneumatiky znázorněný při maximální rychlosti nesmí překročit mezní (obalovou) křivku vzhledem k ose pneumatiky.

4.3   Pneumatika se již dále nezkouší.

---