# Uradni list L 35/2011

| | ISSN 1725-5155
  doi:10.3000/17255155.L_2011.035.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 35 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 549. februar 2011 |

ISSN 1725-5155

doi:10.3000/17255155.L_2011.035.slv

Uradni list

Evropske unije

L 35

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 549. februar 2011

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | SKLEPI |
| | | 2011/65/EU |
| | * | Sklep Evropske centralne banke z dne 11. novembra 2010 o letnih računovodskih izkazih Evropske centralne banke (ECB/2010/21) | 1 |
| | | 2011/66/EU |
| | * | Sklep Evropske centralne banke z dne 25. novembra 2010 o razporeditvi denarnih prihodkov nacionalnih centralnih bank držav članic, katerih valuta je euro (ECB/2010/23) | 17 |
| | | 2011/67/EU |
| | * | Sklep Evropske centralne banke z dne 13. decembra 2010 o izdajanju eurobankovcev (ECB/2010/29) | 26 |
| | | SMERNICE |
| | | 2011/68/EU |
| | * | Smernica Evropske centralne banke z dne 11. novembra 2010 o pravnem okviru za računovodstvo in finančno poročanje v Evropskem sistemu centralnih bank (ECB/2010/20) | 31 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

SKLEPI

2011/65/EU

*

Sklep Evropske centralne banke z dne 11. novembra 2010 o letnih računovodskih izkazih Evropske centralne banke (ECB/2010/21)

(ECB/2010/21)

1

2011/66/EU

*

Sklep Evropske centralne banke z dne 25. novembra 2010 o razporeditvi denarnih prihodkov nacionalnih centralnih bank držav članic, katerih valuta je euro (ECB/2010/23)

(ECB/2010/23)

17

2011/67/EU

*

Sklep Evropske centralne banke z dne 13. decembra 2010 o izdajanju eurobankovcev (ECB/2010/29)

(ECB/2010/29)

26

SMERNICE

2011/68/EU

*

Smernica Evropske centralne banke z dne 11. novembra 2010 o pravnem okviru za računovodstvo in finančno poročanje v Evropskem sistemu centralnih bank (ECB/2010/20)

(ECB/2010/20)

31

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

SKLEPI

| 9.2.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 35/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 35/1

---

SKLEP EVROPSKE CENTRALNE BANKE

z dne 11. novembra 2010

o letnih računovodskih izkazih Evropske centralne banke

(prenovitev)

(ECB/2010/21)

(2011/65/EU)

SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –

ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke (v nadaljnjem besedilu: Statut ESCB) in zlasti člena 26.2 Statuta ESCB,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Sklep ECB/2006/17 z dne 10. novembra 2006 o letnih računovodskih izkazih Evropske centralne banke (1) je bil večkrat bistveno spremenjen. Ker so potrebne še dodatne spremembe, zlasti v zvezi z varovanjem pred obrestnim tveganjem, bi ga bilo zaradi jasnosti treba prenoviti. |
| --- | --- |

(1)

Sklep ECB/2006/17 z dne 10. novembra 2006 o letnih računovodskih izkazih Evropske centralne banke (1) je bil večkrat bistveno spremenjen. Ker so potrebne še dodatne spremembe, zlasti v zvezi z varovanjem pred obrestnim tveganjem, bi ga bilo zaradi jasnosti treba prenoviti.

| (2) | Smernica ECB/2006/16 z dne 10. novembra 2006 o pravnem okviru za računovodstvo in finančno poročanje v Evropskem sistemu centralnih bank (2), na katero se sklicuje Sklep ECB/2006/17, je bila prenovljena in razveljavljena s Smernico ECB/2010/20 z dne 11. novembra 2010 o pravnem okviru za računovodstvo in finančno poročanje v Evropskem sistemu centralnih bank (3) – |
| --- | --- |

(2)

Smernica ECB/2006/16 z dne 10. novembra 2006 o pravnem okviru za računovodstvo in finančno poročanje v Evropskem sistemu centralnih bank (2), na katero se sklicuje Sklep ECB/2006/17, je bila prenovljena in razveljavljena s Smernico ECB/2010/20 z dne 11. novembra 2010 o pravnem okviru za računovodstvo in finančno poročanje v Evropskem sistemu centralnih bank (3) –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

POGLAVJE I

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Opredelitev pojmov

1.   Pojmi, opredeljeni v členu 1 Smernice ECB/2010/20, imajo enak pomen, kadar se uporabljajo v tem sklepu.

2.   Drugi tehnični pojmi, ki se uporabljajo v tem sklepu, imajo enak pomen kot v Prilogi II k Smernici ECB/2010/20.

Člen 2

Področje uporabe

Pravila iz tega sklepa se uporabljajo za letne računovodske izkaze Evropske centralne banke (ECB), ki zajemajo bilanco stanja, postavke, evidentirane v poslovnih knjigah zabilančnih računov ECB, izkaz poslovnega izida in pojasnila k letnim računovodskim izkazom ECB.

Člen 3

Temeljne računovodske predpostavke

Temeljne računovodske predpostavke, opredeljene v členu 3 Smernice ECB/2010/20, se uporabljajo tudi za potrebe tega sklepa.

Člen 4

Priznavanje sredstev in obveznosti

Finančna ali druga sredstva/obveznosti se priznajo v bilanci stanja ECB samo v skladu s členom 4 Smernice ECB/2010/20.

Člen 5

Pristop evidentiranja poslovnih dogodkov na datum sklenitve posla in pristop evidentiranja poslovnih dogodkov na datum plačila/poravnave

Pravila iz člena 5 Smernice ECB/2010/20 se uporabljajo za ta sklep.

POGLAVJE II

SESTAVA IN PRAVILA VREDNOTENJA BILANCE STANJA

Člen 6

Sestava bilance stanja

Sestava bilance stanja temelji na strukturi, ki je določena v Prilogi I.

Člen 7

Rezervacije za tveganje deviznega tečaja, obrestno in kreditno tveganje in tveganje cene zlata

Svet ECB lahko ob upoštevanju narave dejavnosti ECB oblikuje v bilanci stanja ECB rezervacije za tveganje deviznega tečaja, obrestno in kreditno tveganje in tveganje cene zlata. Svet ECB odloči o velikosti in uporabi rezervacij na podlagi obrazložene ocene izpostavljenosti ECB tem tveganjem.

Člen 8

Pravila vrednotenja bilance stanja

1.   Za vrednotenje bilance stanja se uporabljajo tekoči tržni tečaji in cene, razen če je v Prilogi I določeno drugače.

2.   Prevrednotenje zlata, instrumentov v tuji valuti, vrednostnih papirjev, razen vrednostnih papirjev, razvrščenih med tiste, ki so v imetju do zapadlosti, in finančnih instrumentov, tako bilančnih kot zabilančnih, se izvede ob koncu leta po srednjih tržnih tečajih in cenah.

3.   Pri zlatu se razlike zaradi spremembe cene in tečaja ne obravnavajo različno, temveč se evidentira ena sama razlika zaradi prevrednotenja zlata, ki temelji na ceni določene enote teže zlata v eurih, pridobljeni na osnovi tečaja EUR/USD na datum četrtletnega prevrednotenja. Prevrednotenje se za tujo valuto, vključno za bilančne in zabilančne transakcije, izvaja za vsako valuto posebej. Za namene tega člena se imetja posebnih pravic črpanja, vključno z imetji v posameznih določenih tujih valutah, ki so osnova košarici valut za posebne pravice črpanja, obravnavajo kot eno imetje. Za vrednostne papirje se prevrednotenje izvaja po posameznih kodah, tj. enaka številka ISIN/tip. Vrednostni papirji, ki so v imetju za potrebe denarne politike ali so vključeni v postavko „Druga finančna sredstva“ ali „Razno“, se obravnavajo kot ločeno imetje.

4.   Vrednostni papirji, razvrščeni med tiste, ki so v imetju do zapadlosti, se obravnavajo kot ločeno imetje, vrednotijo se po amortizirani nabavni vrednosti in so predmet oslabitve. Netržni vrednostni papirji se obravnavajo enako. Vrednostni papirji, razvrščeni med tiste, ki so v imetju do zapadlosti, se lahko prodajo pred zapadlostjo v katerem koli od naslednjih primerov:

| (a) | če se prodana količina v primerjavi s skupnim zneskom portfelja vrednostnih papirjev, razvrščenih med tiste, ki so v imetju do zapadlosti, šteje za zanemarljivo; |
| --- | --- |

(a)

če se prodana količina v primerjavi s skupnim zneskom portfelja vrednostnih papirjev, razvrščenih med tiste, ki so v imetju do zapadlosti, šteje za zanemarljivo;

| (b) | če se vrednostni papirji prodajo v mesecu datuma zapadlosti; |
| --- | --- |

(b)

če se vrednostni papirji prodajo v mesecu datuma zapadlosti;

| (c) | v izjemnih okoliščinah, kot je znatno poslabšanje izdajateljeve kreditne sposobnosti, ali zaradi izrecne odločitve Sveta ECB glede denarne politike. |
| --- | --- |

(c)

v izjemnih okoliščinah, kot je znatno poslabšanje izdajateljeve kreditne sposobnosti, ali zaradi izrecne odločitve Sveta ECB glede denarne politike.

Člen 9

Povratne transakcije

Povratne transakcije se evidentirajo v skladu s členom 8 Smernice ECB/2010/20.

Člen 10

Tržni lastniški instrumenti

Tržni lastniški instrumenti se evidentirajo v skladu s členom 9 Smernice ECB/2010/20.

Člen 11

Varovanje pred obrestnim tveganjem pri vrednostnih papirjih z izvedenimi finančnimi instrumenti

Varovanje obrestnega tveganja se evidentira v skladu s členom 10 Smernice ECB/2010/20.

Člen 12

Sintetični instrumenti

Sintetični instrumenti se evidentirajo v skladu s členom 11 Smernice ECB/2010/20.

POGLAVJE III

PRIZNAVANJE PRIHODKOV

Člen 13

Priznavanje prihodkov

1.   Za priznavanje prihodkov se uporablja člen 13(1), (2), (3), (5) in (7) Smernice ECB/2010/20.

2.   Imetja na posebnih računih prevrednotenja, ki izhajajo iz prispevkov v skladu s členom 48.2 Statuta ESCB v zvezi s centralnimi bankami držav članic, katerih odstopanja so bila odpravljena, se uporabi za pokritje nerealizirane izgube, kadar presega predhodne prihodke prevrednotenja, evidentirane na ustreznem standardnem računu prevrednotenja, kakor je določeno v členu 13(1)(c) Smernice ECB/2010/20, pred pokritjem takih izgub v skladu s členom 33.2 Statuta ESCB. Imetja na posebnih računih prevrednotenja za zlato, tuje valute in vrednostne papirje se ob zmanjšanju imetij ustreznih sredstev sorazmerno zmanjša.

Člen 14

Stroški transakcij

Za ta sklep se uporablja člen 14 Smernice ECB/2010/20.

POGLAVJE IV

RAČUNOVODSKA PRAVILA ZA ZA BILANČNE INSTRUMENTE

Člen 15

Splošna pravila

Za ta sklep se uporablja člen 15 Smernice ECB/2010/20.

Člen 16

Terminske transakcije v tuji valuti

Terminske transakcije v tuji valuti se evidentirajo v skladu s členom 16 Smernice ECB/2010/20.

Člen 17

Valutne zamenjave

Valutne zamenjave se evidentirajo v skladu s členom 17 Smernice ECB/2010/20.

Člen 18

Terminske pogodbe na obrestno mero

Terminske pogodbe na obrestno mero se evidentirajo v skladu s členom 18 Smernice ECB/2010/20.

Člen 19

Obrestne zamenjave

Obrestne zamenjave se evidentirajo v skladu s členom 19 Smernice ECB/2010/20. Nerealizirana izguba, izkazana v izkazu poslovnega izida ob koncu leta, se amortizira v naslednjih letih v skladu z linearno metodo. Amortizacija se za terminske obrestne zamenjave začne od datuma valute transakcije.

Člen 20

Dogovori o terminski obrestni meri

Dogovori o terminski obrestni meri se evidentirajo v skladu s členom 20 Smernice ECB/2010/20.

Člen 21

Terminske transakcije z vrednostnimi papirji

Terminske transakcije z vrednostnimi papirji se evidentirajo v skladu z metodo A v členu 21(1) Smernice ECB/2010/20.

Člen 22

Opcije

Opcije se evidentirajo v skladu s členom 22 Smernice ECB/2010/20.

POGLAVJE V

LETNA OBJAVLJENA BILANCA STANJA IN IZKAZ POSLOVNEGA IZIDA

Člen 23

Oblike

1.   Oblika objavljene letne bilance stanja ECB sledi obliki v Prilogi II.

2.   Oblika objavljenega izkaza poslovnega izida ECB mora biti skladna s Prilogo III.

POGLAVJE VI

KONČNE DOLOČBE

Člen 24

Razvoj, uporaba in razlaga pravil

1.   Pri razlagi tega sklepa se upoštevajo pripravljalno delo, računovodska načela, usklajena s pravom Unije, in splošno priznani mednarodni računovodski standardi.

2.   Če določena računovodska obravnava v tem sklepu ni opredeljena in če Svet ECB ne sprejme drugačne odločitve, ECB upošteva načela vrednotenja v skladu z Mednarodnimi računovodskimi standardi, kot jih sprejme Evropska unija in ki so pomembni za dejavnosti in računovodske izkaze ECB.

Člen 25

Razveljavitev

Sklep ECB/2006/17 se s tem sklepom razveljavi. Sklicevanja na razveljavljen sklep se razlagajo kot sklicevanja na ta sklep in se berejo v skladu s korelacijsko tabelo v Prilogi V.

Člen 26

Začetek veljavnosti

Ta sklep začne veljati 31. decembra 2010.

V Frankfurtu na Majni, 11. novembra 2010

Predsednik ECB

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  UL L 348, 11.12.2006, str. 38.

1

(2)  UL L 348, 11.12.2006, str. 1.

2

(3)  Glej stran 31 tega Uradnega lista.

3

---

PRILOGA I

SESTAVA IN PRAVILA VREDNOTENJA BILANCE STANJA

Opomba: oštevilčenje se nanaša na obliko bilance stanja v Prilogi II.

SREDSTVA

| Bilančna postavka | Kategorizacija vsebine bilančnih postavk | Načelo vrednotenja |
| --- | --- | --- |
| 1. | Zlato in terjatve v zlatu |

Bilančna postavka

Kategorizacija vsebine bilančnih postavk

Načelo vrednotenja

1.

Fizično zlato (tj. palice, kovanci, ploščice, zlato v kepah) na zalogi ali „v izdelavi“. Nefizično zlato, kot so stanja na zlatih računih na vpogled (nedodeljeni računi), vezani depoziti in terjatve do zlata, ki izhajajo iz naslednjih transakcij: (a) višje ali nižje vrednotene transakcije in (b) zamenjave lokacije zlata ali njegove čistosti, kadar je razlika med izdajo in dobavo več kot en delovni dan

Tržna vrednost

| 2. | Terjatve do rezidentov zunaj euroobmočja, denominirane v tuji valuti |
| --- | --- |

2.

Terjatve v tuji valuti do nasprotnih strank zunaj euroobmočja, vključno z mednarodnimi in nadnacionalnimi institucijami ter centralnimi bankami zunaj euroobmočja

| 2.1 | Terjatve do Mednarodnega denarnega sklada (MDS) |
| --- | --- |

2.1

| (a) | Pravice črpanja znotraj rezervne tranše (neto)
  Državna kvota minus stanja v eurih na razpolago za MDS. Račun št. 2 MDS (račun za upravne stroške v eurih) se lahko vključi v to postavko ali v postavko „Obveznosti do rezidentov zunaj euroobmočja, denominirane v tuji valuti“ |
| --- | --- |

(a)

Državna kvota minus stanja v eurih na razpolago za MDS. Račun št. 2 MDS (račun za upravne stroške v eurih) se lahko vključi v to postavko ali v postavko „Obveznosti do rezidentov zunaj euroobmočja, denominirane v tuji valuti“

| (a) | Pravice črpanja znotraj rezervne tranše (neto)
  Nominalna vrednost, preračunana po tržnem deviznem tečaju |
| --- | --- |

(a)

Nominalna vrednost, preračunana po tržnem deviznem tečaju

| (b) | Posebne pravice črpanja
  Imetja posebnih pravic črpanja (bruto) |
| --- | --- |

(b)

Imetja posebnih pravic črpanja (bruto)

| (b) | Posebne pravice črpanja
  Nominalna vrednost, preračunana po tržnem deviznem tečaju |
| --- | --- |

(b)

Nominalna vrednost, preračunana po tržnem deviznem tečaju

| (c) | Druge terjatve
  Splošni sporazumi o izposojanju, posojila iz posebnih dogovorov o izposojanju, depoziti v sklade, ki jih upravlja MDS |
| --- | --- |

(c)

Splošni sporazumi o izposojanju, posojila iz posebnih dogovorov o izposojanju, depoziti v sklade, ki jih upravlja MDS

| (c) | Druge terjatve
  Nominalna vrednost, preračunana po tržnem deviznem tečaju |
| --- | --- |

(c)

Nominalna vrednost, preračunana po tržnem deviznem tečaju

| 2.2 | Stanja pri bankah in naložbe v vrednostne papirje, zunanja posojila in druga zunanja sredstva |
| --- | --- |

2.2

| (a) | Stanja pri bankah zunaj euroobmočja, razen tistih pod postavko sredstev 11.3 „Druga finančna sredstva“
  Tekoči računi, vezani depoziti, kratkoročno vložena sredstva, povratne transakcije |
| --- | --- |

(a)

Tekoči računi, vezani depoziti, kratkoročno vložena sredstva, povratne transakcije

| (a) | Stanja pri bankah zunaj euroobmočja
  Nominalna vrednost, preračunana po tržnem deviznem tečaju |
| --- | --- |

(a)

Nominalna vrednost, preračunana po tržnem deviznem tečaju

| (b) | Naložbe v vrednostne papirje zunaj euroobmočja, razen tistih pod postavko sredstev 11.3 „Druga finančna sredstva“
  Menice in obveznice, blagajniški zapisi, brezkuponske obveznice, vrednostni papirji denarnega trga, lastniški instrumenti, ki se hranijo kot del deviznih rezerv, vsi izdani s strani rezidentov zunaj euroobmočja |
| --- | --- |

(b)

Menice in obveznice, blagajniški zapisi, brezkuponske obveznice, vrednostni papirji denarnega trga, lastniški instrumenti, ki se hranijo kot del deviznih rezerv, vsi izdani s strani rezidentov zunaj euroobmočja

| (b) | (i) | Tržni vrednostni papirji, razen vrednostnih papirjev v imetju do zapadlosti

  Tržna cena in tržni devizni tečaj
  Vse premije ali diskonti se amortizirajo |
| --- | --- | --- |

(b)

(i)

Tržni vrednostni papirji, razen vrednostnih papirjev v imetju do zapadlosti

Tržna cena in tržni devizni tečaj

Vse premije ali diskonti se amortizirajo

| (ii) | Tržni vrednostni papirji, razvrščeni med tiste, ki so v imetju do zapadlosti

  Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve, in tržni devizni tečaj
  Vse premije ali diskonti se amortizirajo |
| --- | --- |

(ii)

Tržni vrednostni papirji, razvrščeni med tiste, ki so v imetju do zapadlosti

Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve, in tržni devizni tečaj

Vse premije ali diskonti se amortizirajo

| (iii) | Netržni vrednostni papirji

  Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve, in tržni devizni tečaj
  Vse premije ali diskonti se amortizirajo |
| --- | --- |

(iii)

Netržni vrednostni papirji

Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve, in tržni devizni tečaj

Vse premije ali diskonti se amortizirajo

| (iv) | Tržni lastniški instrumenti

  Tržna cena in tržni devizni tečaj |
| --- | --- |

(iv)

Tržni lastniški instrumenti

Tržna cena in tržni devizni tečaj

| (c) | Zunanja posojila (depoziti) rezidentom zunaj euroobmočja, razen tistih pod postavko sredstev 11.3 „Druga finančna sredstva“ |
| --- | --- |

(c)

| (c) | Zunanja posojila
  Depoziti po nominalni vrednosti, preračunani po tržnem deviznem tečaju |
| --- | --- |

(c)

Depoziti po nominalni vrednosti, preračunani po tržnem deviznem tečaju

| (d) | Druga zunanja sredstva
  Bankovci in kovanci iz držav zunaj euroobmočja |
| --- | --- |

(d)

Bankovci in kovanci iz držav zunaj euroobmočja

| (d) | Druga zunanja sredstva
  Nominalna vrednost, preračunana po tržnem deviznem tečaju |
| --- | --- |

(d)

Nominalna vrednost, preračunana po tržnem deviznem tečaju

| 3. | Terjatve do rezidentov euroobmočja, denominirane v tuji valuti |
| --- | --- |

3.

| (a) | Naložbe v vrednostne papirje znotraj euroobmočja, razen tistih pod postavko sredstev 11.3 „Druga finančna sredstva“
  Menice in obveznice, blagajniški zapisi, brezkuponske obveznice, vrednostni papirji denarnega trga, lastniški instrumenti, ki se hranijo kot del deviznih rezerv, vsi izdani s strani rezidentov euroobmočja |
| --- | --- |

(a)

Menice in obveznice, blagajniški zapisi, brezkuponske obveznice, vrednostni papirji denarnega trga, lastniški instrumenti, ki se hranijo kot del deviznih rezerv, vsi izdani s strani rezidentov euroobmočja

| (a) | (i) | Tržni vrednostni papirji, razen vrednostnih papirjev v imetju do zapadlosti

  Tržna cena in tržni devizni tečaj
  Vse premije ali diskonti se amortizirajo |
| --- | --- | --- |

(a)

(i)

Tržni vrednostni papirji, razen vrednostnih papirjev v imetju do zapadlosti

Tržna cena in tržni devizni tečaj

Vse premije ali diskonti se amortizirajo

| (ii) | Tržni vrednostni papirji, razvrščeni med tiste, ki so v imetju do zapadlosti

  Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve, in tržni devizni tečaj
  Vse premije ali diskonti se amortizirajo |
| --- | --- |

(ii)

Tržni vrednostni papirji, razvrščeni med tiste, ki so v imetju do zapadlosti

Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve, in tržni devizni tečaj

Vse premije ali diskonti se amortizirajo

| (iii) | Netržni vrednostni papirji

  Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve, in tržni devizni tečaj
  Vse premije ali diskonti se amortizirajo |
| --- | --- |

(iii)

Netržni vrednostni papirji

Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve, in tržni devizni tečaj

Vse premije ali diskonti se amortizirajo

| (iv) | Tržni lastniški instrumenti

  Tržna cena in tržni devizni tečaj |
| --- | --- |

(iv)

Tržni lastniški instrumenti

Tržna cena in tržni devizni tečaj

| (b) | Druge terjatve do rezidentov euroobmočja, razen tistih pod postavko sredstev 11.3 „Druga finančna sredstva“
  Posojila, depoziti, transakcije začasnega nakupa, drugo posojanje |
| --- | --- |

(b)

Posojila, depoziti, transakcije začasnega nakupa, drugo posojanje

| (b) | Druge terjatve
  Depoziti in drugo posojanje po nominalni vrednosti, preračunani po tržnem deviznem tečaju |
| --- | --- |

(b)

Depoziti in drugo posojanje po nominalni vrednosti, preračunani po tržnem deviznem tečaju

| 4. | Terjatve do rezidentov zunaj euroobmočja, denominirane v eurih |
| --- | --- |

4.

| 4.1 | Stanja pri bankah, naložbe v vrednostne papirje in posojila |
| --- | --- |

4.1

| (a) | Stanja pri bankah zunaj euroobmočja, razen tistih pod postavko sredstev 11.3 „Druga finančna sredstva“
  Tekoči računi, vezani depoziti, kratkoročno vložena sredstva, transakcije začasnega nakupa v povezavi z upravljanjem vrednostnih papirjev, denominiranih v eurih |
| --- | --- |

(a)

Tekoči računi, vezani depoziti, kratkoročno vložena sredstva, transakcije začasnega nakupa v povezavi z upravljanjem vrednostnih papirjev, denominiranih v eurih

| (a) | Stanja pri bankah zunaj euroobmočja
  Nominalna vrednost |
| --- | --- |

(a)

Nominalna vrednost

| (b) | Naložbe v vrednostne papirje zunaj euroobmočja, razen tistih pod postavko sredstev 11.3 „Druga finančna sredstva“
  Lastniški instrumenti, menice in obveznice, blagajniški zapisi, brezkuponske obveznice, vrednostni papirji denarnega trga, vsi izdani s strani rezidentov zunaj euroobmočja |
| --- | --- |

(b)

Lastniški instrumenti, menice in obveznice, blagajniški zapisi, brezkuponske obveznice, vrednostni papirji denarnega trga, vsi izdani s strani rezidentov zunaj euroobmočja

| (b) | (i) | Tržni vrednostni papirji, razen vrednostnih papirjev v imetju do zapadlosti

  Tržna cena
  Vse premije ali diskonti se amortizirajo |
| --- | --- | --- |

(b)

(i)

Tržni vrednostni papirji, razen vrednostnih papirjev v imetju do zapadlosti

Tržna cena

Vse premije ali diskonti se amortizirajo

| (ii) | Tržni vrednostni papirji, razvrščeni med tiste, ki so v imetju do zapadlosti

  Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve
  Vse premije ali diskonti se amortizirajo |
| --- | --- |

(ii)

Tržni vrednostni papirji, razvrščeni med tiste, ki so v imetju do zapadlosti

Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve

Vse premije ali diskonti se amortizirajo

| (iii) | Netržni vrednostni papirji

  Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve
  Vse premije ali diskonti se amortizirajo |
| --- | --- |

(iii)

Netržni vrednostni papirji

Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve

Vse premije ali diskonti se amortizirajo

| (iv) | Tržni lastniški instrumenti

  Tržna cena |
| --- | --- |

(iv)

Tržni lastniški instrumenti

Tržna cena

| (c) | Posojila rezidentom zunaj euroobmočja, razen tistih pod postavko sredstev 11.3 „Druga finančna sredstva“ |
| --- | --- |

(c)

| (c) | Posojila zunaj euroobmočja
  Depoziti po nominalni vrednosti |
| --- | --- |

(c)

Depoziti po nominalni vrednosti

| (d) | Vrednostni papirji, ki jih izdajo subjekti zunaj euroobmočja, razen tistih pod postavko sredstev 11.3 „Druga finančna sredstva“
  Vrednostni papirji, ki jih izdajo nadnacionalne ali mednarodne organizacije, npr. Evropska investicijska banka, ne glede na njihovo geografsko lokacijo |
| --- | --- |

(d)

Vrednostni papirji, ki jih izdajo nadnacionalne ali mednarodne organizacije, npr. Evropska investicijska banka, ne glede na njihovo geografsko lokacijo

| (d) | (i) | Tržni vrednostni papirji, razen vrednostnih papirjev v imetju do zapadlosti

  Tržna cena
  Vse premije ali diskonti se amortizirajo |
| --- | --- | --- |

(d)

(i)

Tržni vrednostni papirji, razen vrednostnih papirjev v imetju do zapadlosti

Tržna cena

Vse premije ali diskonti se amortizirajo

| (ii) | Tržni vrednostni papirji, razvrščeni med tiste, ki so v imetju do zapadlosti

  Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve
  Vse premije ali diskonti se amortizirajo |
| --- | --- |

(ii)

Tržni vrednostni papirji, razvrščeni med tiste, ki so v imetju do zapadlosti

Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve

Vse premije ali diskonti se amortizirajo

| (iii) | Netržni vrednostni papirji

  Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve
  Vse premije ali diskonti se amortizirajo |
| --- | --- |

(iii)

Netržni vrednostni papirji

Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve

Vse premije ali diskonti se amortizirajo

| 4.2 | Terjatve, ki izhajajo iz kredita v okviru ERM II |
| --- | --- |

4.2

Posojila v skladu s pogoji ERM II

Nominalna vrednost

| 5. | Posojila kreditnim institucijam euroobmočja, povezana z operacijami denarne politike, denominirana v eurih |
| --- | --- |

5.

Postavke 5.1 do 5.5: transakcije v skladu z ustreznimi instrumenti denarne politike, opisane v Prilogi I k Smernici ECB/2000/7 z dne 31. avgusta 2000 o instrumentih monetarne politike in postopkih Eurosistema (1)

| 5.1 | Operacije glavnega refinanciranja |
| --- | --- |

5.1

Redne povratne transakcije za povečevanje likvidnosti, organizirane tedensko in z običajno dospelostjo enega tedna

Nominalna vrednost ali repo cena

| 5.2 | Operacije dolgoročnejšega refinanciranja |
| --- | --- |

5.2

Redne povratne transakcije za povečevanje likvidnosti, organizirane mesečno in z običajno dospelostjo treh mesecev

Nominalna vrednost ali repo cena

| 5.3 | Povratne operacije finega uravnavanja |
| --- | --- |

5.3

Povratne transakcije, izvršene kot priložnostne transakcije za namene finega uravnavanja

Nominalna vrednost ali repo cena

| 5.4 | Povratne strukturne operacije |
| --- | --- |

5.4

Povratne transakcije, ki urejajo strukturni položaj Eurosistema do finančnega sektorja

Nominalna vrednost ali repo cena

| 5.5 | Odprta ponudba mejnega posojila |
| --- | --- |

5.5

Posojila čez noč po vnaprej določeni obrestni meri proti primernemu finančnemu premoženju (odprta ponudba)

Nominalna vrednost ali repo cena

| 5.6 | Krediti v povezavi s pozivi h kritju |
| --- | --- |

5.6

Dodatni krediti kreditnim institucijam, ki izhajajo iz zvišanih vrednosti osnovnih sredstev v zvezi z drugimi krediti tem kreditnim institucijam

Nominalna vrednost ali nabavna vrednost

| 6. | Druge terjatve do kreditnih institucij euroobmočja, denominirane v eurih |
| --- | --- |

6.

Tekoči računi, vezani depoziti, kratkoročno vložena sredstva, transakcije začasnega nakupa v povezavi z upravljanjem portfeljev vrednostnih papirjev v postavki sredstev 7 „Vrednostni papirji rezidentov euroobmočja, denominirani v eurih“, vključno s transakcijami, ki so posledica preoblikovanja nekdanjih deviznih rezerv euroobmočja, in druge terjatve. Korespondenčni računi pri tujih kreditnih institucijah euroobmočja. Druge terjatve in operacije, ki niso povezane z operacijami denarne politike Eurosistema

Nominalna vrednost ali nabavna vrednost

| 7. | Vrednostni papirji rezidentov euroobmočja, denominirani v eurih |
| --- | --- |

7.

| 7.1 | Vrednostni papirji v imetju za namene denarne politike |
| --- | --- |

7.1

Vrednostni papirji, izdani v euroobmočju, v imetju za namene denarne politike. Dolžniški certifikati ECB, pridobljeni za namene finega uravnavanja

| (a) | Tržni vrednostni papirji, razen vrednostnih papirjev v imetju do zapadlosti
  Tržna cena
  Vse premije ali diskonti se amortizirajo |
| --- | --- |

(a)

Tržna cena

Vse premije ali diskonti se amortizirajo

| (b) | Tržni vrednostni papirji, razvrščeni med tiste, ki so v imetju do zapadlosti
  Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve (nabavna vrednost, kadar se oslabitev pokriva z rezervacijo pod postavko obveznosti 13(b) „Rezervacije“
  Vse premije ali diskonti se amortizirajo |
| --- | --- |

(b)

Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve (nabavna vrednost, kadar se oslabitev pokriva z rezervacijo pod postavko obveznosti 13(b) „Rezervacije“

Vse premije ali diskonti se amortizirajo

| (c) | Netržni vrednostni papirji
  Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve
  Vse premije ali diskonti se amortizirajo |
| --- | --- |

(c)

Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve

Vse premije ali diskonti se amortizirajo

| 7.2 | Drugi vrednostni papirji |
| --- | --- |

7.2

Vrednostni papirji, razen tistih pod postavko sredstev 7.1 „Vrednostni papirji v imetju za namene denarne politike“ in pod postavko sredstev 11.3 „Druga finančna sredstva“: menice in obveznice, blagajniški zapisi, brezkuponske obveznice, vrednostni papirji denarnega trga v neposredni lasti, vključno z državnimi vrednostnimi papirji, ki izhajajo še iz časa pred EMU, denominirani v eurih. Lastniški instrumenti

| (a) | Tržni vrednostni papirji, razen vrednostnih papirjev v imetju do zapadlosti
  Tržna cena
  Vse premije ali diskonti se amortizirajo |
| --- | --- |

(a)

Tržna cena

Vse premije ali diskonti se amortizirajo

| (b) | Tržni vrednostni papirji, razvrščeni med tiste, ki so v imetju do zapadlosti
  Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve
  Vse premije ali diskonti se amortizirajo |
| --- | --- |

(b)

Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve

Vse premije ali diskonti se amortizirajo

| (c) | Netržni vrednostni papirji
  Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve
  Vse premije ali diskonti se amortizirajo |
| --- | --- |

(c)

Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve

Vse premije ali diskonti se amortizirajo

| (d) | Tržni lastniški instrumenti
  Tržna cena |
| --- | --- |

(d)

Tržna cena

| 8. | Javni dolg, denominiran v eurih |
| --- | --- |

8.

Terjatve do države, ki izhajajo iz časa pred EMU (netržni vrednostni papirji, posojila)

Depoziti/posojila po nominalni vrednosti, netržni vrednostni papirji po nabavni vrednosti

| 9. | Terjatve znotraj Eurosistema |
| --- | --- |

9.

| 9.1 | Terjatve v povezavi z izdajo dolžniških certifikatov ECB |
| --- | --- |

9.1

Terjatve znotraj Eurosistema do NCB, ki izhajajo iz izdaje dolžniških certifikatov ECB

Nabavna vrednost

| 9.2 | Terjatve v povezavi z razdelitvijo eurobankovcev znotraj Eurosistema |
| --- | --- |

9.2

Terjatve v zvezi z izdajo bankovcev ECB v skladu s Sklepom ECB/2010/29 z dne 13. decembra 2010 o izdajanju eurobankovcev (2)

Nominalna vrednost

| 9.3 | Druge terjatve znotraj Eurosistema (neto) |
| --- | --- |

9.3

Neto pozicija naslednjih podpostavk:

| (a) | neto terjatve, ki izhajajo iz saldov računov v sistemu TARGET2 in korespondenčnih računov NCB, tj. neto izračun terjatev in obveznosti – glej tudi postavko obveznosti 10.2 „Druge obveznosti znotraj Eurosistema (neto)“ |
| --- | --- |

(a)

neto terjatve, ki izhajajo iz saldov računov v sistemu TARGET2 in korespondenčnih računov NCB, tj. neto izračun terjatev in obveznosti – glej tudi postavko obveznosti 10.2 „Druge obveznosti znotraj Eurosistema (neto)“

| (a) | Nominalna vrednost |
| --- | --- |

(a)

Nominalna vrednost

| (b) | druge mogoče terjatve znotraj Eurosistema, vključno z začasno porazdelitvijo prihodka ECB od izdajanja bankovcev posameznim NCB |
| --- | --- |

(b)

druge mogoče terjatve znotraj Eurosistema, vključno z začasno porazdelitvijo prihodka ECB od izdajanja bankovcev posameznim NCB

| (b) | Nominalna vrednost |
| --- | --- |

(b)

Nominalna vrednost

| 10. | Postavke v postopku poravnave |
| --- | --- |

10.

Stanja (terjatve) poravnalnih računov, vključno s čeki v obtoku

Nominalna vrednost

| 11. | Druga sredstva |
| --- | --- |

11.

| 11.1 | Kovanci euroobmočja |
| --- | --- |

11.1

Eurokovanci

Nominalna vrednost

| 11.2 | Opredmetena in neopredmetena osnovna sredstva |
| --- | --- |

11.2

Zemlja in zgradbe, pohištvo in oprema, vključno z računalniško opremo, programska oprema

Nabavna vrednost, zmanjšana za depreciacijo

Depreciacija je sistematska dodelitev odpisane vrednosti nekega sredstva glede na njegovo dobo koristnosti. Doba koristnosti je doba, za katero se pričakuje, da bo subjekt lahko uporabljal neko osnovno sredstvo. Doba koristnosti posameznih opredmetenih osnovnih sredstev se lahko preverja sistematično, če se pričakovanja razlikujejo od prejšnjih izračunov. Večja sredstva lahko zajemajo sestavne dele z različno dobo koristnosti. Dobo takih sestavnih delov je treba oceniti posamično.

Nabavna vrednost neopredmetenih osnovnih sredstev vključuje ceno za pridobitev neopredmetenega osnovnega sredstva. Drugi neposredni ali posredni stroški se odštejejo.

Kapitalizacija odhodkov: zneskovno omejena (pod 10 000 EUR brez DDV: kapitalizacije ni)

| 11.3 | Druga finančna sredstva |
| --- | --- |

11.3

| — | Udeležbe v drugih družbah in naložbe v hčerinske družbe; lastniški vrednostni papirji v imetju zaradi strateških razlogov/razlogov politike |
| --- | --- |

—

Udeležbe v drugih družbah in naložbe v hčerinske družbe; lastniški vrednostni papirji v imetju zaradi strateških razlogov/razlogov politike

| — | Vrednostni papirji, vključno z lastniškimi vrednostnimi papirji, in drugi finančni instrumenti ter stanja, vključno z vezanimi depoziti in tekočimi računi, ki so v namenskem portfelju |
| --- | --- |

—

Vrednostni papirji, vključno z lastniškimi vrednostnimi papirji, in drugi finančni instrumenti ter stanja, vključno z vezanimi depoziti in tekočimi računi, ki so v namenskem portfelju

| — | Transakcije začasnega nakupa s kreditnimi institucijami v zvezi z upravljanjem portfeljev vrednostnih papirjev v tej postavki |
| --- | --- |

—

Transakcije začasnega nakupa s kreditnimi institucijami v zvezi z upravljanjem portfeljev vrednostnih papirjev v tej postavki

| (a) | Tržni lastniški instrumenti
  Tržna cena |
| --- | --- |

(a)

Tržna cena

| (b) | Udeležbe v drugih družbah in nelikvidne delnice ter vsi ostali lastniški instrumenti, ki so trajna naložba
  Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve |
| --- | --- |

(b)

Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve

| (c) | Naložbe v hčerinske družbe ali pomembni deleži
  Čista vrednost sredstev |
| --- | --- |

(c)

Čista vrednost sredstev

| (d) | Tržni vrednostni papirji, razen vrednostnih papirjev v imetju do zapadlosti
  Tržna cena
  Premije/diskonti se amortizirajo |
| --- | --- |

(d)

Tržna cena

Premije/diskonti se amortizirajo

| (e) | Tržni vrednostni papirji, razvrščeni med tiste, ki so v imetju do zapadlosti, ali ki so trajna naložba
  Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve
  Vse premije ali diskonti se amortizirajo |
| --- | --- |

(e)

Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve

Vse premije ali diskonti se amortizirajo

| (f) | Netržni vrednostni papirji
  Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve |
| --- | --- |

(f)

Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve

| (g) | Stanja pri bankah in posojila
  Nominalna vrednost, preračunana po tržnem deviznem tečaju, če so stanja ali depoziti denominirani v tujih valutah |
| --- | --- |

(g)

Nominalna vrednost, preračunana po tržnem deviznem tečaju, če so stanja ali depoziti denominirani v tujih valutah

| 11.4 | Razlike zaradi prevrednotenja zabilančnih instrumentov |
| --- | --- |

11.4

Rezultati vrednotenja terminskih transakcij v tuji valuti, valutnih zamenjav, obrestnih zamenjav, dogovorov o terminski obrestni meri, terminskih transakcij z vrednostnimi papirji, promptnih transakcij v tuji valuti od datuma sklenitve posla do datuma poravnave

Neto pozicija med terminskim in promptnim tečajem, po tržnem deviznem tečaju

| 11.5 | Aktivne časovne razmejitve |
| --- | --- |

11.5

Prihodek, ki ne zapade v danem obdobju, ampak se ga pripiše v dano obdobje. Vnaprej plačani odhodki in plačane natečene obresti, tj. natečene obresti, kupljene z vrednostnim papirjem

Nominalna vrednost, menjava, preračunana po tržnem deviznem tečaju

| 11.6 | Razno |
| --- | --- |

11.6

| (a) | Predplačila, posojila, druge manjše postavke. Posojila na zaupanje |
| --- | --- |

(a)

Predplačila, posojila, druge manjše postavke. Posojila na zaupanje

| (a) | Nominalna vrednost ali nabavna vrednost |
| --- | --- |

(a)

Nominalna vrednost ali nabavna vrednost

| (b) | Naložbe, povezane z depoziti v zlatu strank |
| --- | --- |

(b)

Naložbe, povezane z depoziti v zlatu strank

| (b) | Tržna vrednost |
| --- | --- |

(b)

Tržna vrednost

| (c) | Neto pokojninska sredstva |
| --- | --- |

(c)

Neto pokojninska sredstva

| (c) | Kot v členu 24(2) |
| --- | --- |

(c)

Kot v členu 24(2)

| (d) | Neporavnane terjatve, ki izhajajo iz neizpolnitve obveznosti nasprotnih strank Eurosistema v okviru kreditnih operacij Eurosistema |
| --- | --- |

(d)

Neporavnane terjatve, ki izhajajo iz neizpolnitve obveznosti nasprotnih strank Eurosistema v okviru kreditnih operacij Eurosistema

| (d) | Nominalna/izterljiva vrednost (pred poravnavo izgube/po njej) |
| --- | --- |

(d)

Nominalna/izterljiva vrednost (pred poravnavo izgube/po njej)

| (e) | Sredstva ali terjatve (proti tretjim osebam), prisvojene in/ali pridobljene v okviru unovčenja zavarovanja, ki so ga predložile nasprotne stranke Eurosistema, ki niso izpolnile svojih obveznosti |
| --- | --- |

(e)

Sredstva ali terjatve (proti tretjim osebam), prisvojene in/ali pridobljene v okviru unovčenja zavarovanja, ki so ga predložile nasprotne stranke Eurosistema, ki niso izpolnile svojih obveznosti

| (e) | Nabavna vrednost (preračunana po tržnem deviznem tečaju v času pridobitve, če so finančna sredstva denominirana v tujih valutah. |
| --- | --- |

(e)

Nabavna vrednost (preračunana po tržnem deviznem tečaju v času pridobitve, če so finančna sredstva denominirana v tujih valutah.

| 12. | Izguba tekočega leta |
| --- | --- |

12.

Nominalna vrednost

OBVEZNOSTI

| Bilančna postavka | Kategorizacija vsebine bilančnih postavk | Načelo vrednotenja |
| --- | --- | --- |
| 1. | Bankovci v obtoku |

Bilančna postavka

Kategorizacija vsebine bilančnih postavk

Načelo vrednotenja

1.

Eurobankovci, ki jih izda ECB v skladu s Sklepom ECB/2010/29

Nominalna vrednost

| 2. | Obveznosti do kreditnih institucij euroobmočja, povezane z operacijami denarne politike, denominirane v eurih |
| --- | --- |

2.

Postavke 2.1, 2.2, 2.3 in 2.5: depoziti v eurih, kot so opisani v Prilogi I k Smernici ECB/2000/7

| 2.1 | Tekoči računi (ki pokrivajo sistem obveznih rezerv) |
| --- | --- |

2.1

Računi v eurih kreditnih institucij, ki so na seznamu finančnih institucij obveznikov obveznih rezerv v skladu s Statutom ESCB. Ta postavka vsebuje predvsem račune, ki se uporabljajo za vzdrževanje obveznih rezerv

Nominalna vrednost

| 2.2 | Odprta ponudba mejnega depozita |
| --- | --- |

2.2

Depoziti čez noč po vnaprej določeni obrestni meri (odprta ponudba)

Nominalna vrednost

| 2.3 | Vezani depoziti |
| --- | --- |

2.3

Zbiranje za zmanjšanje likvidnosti zaradi operacij finega uravnavanja

Nominalna vrednost

| 2.4 | Povratne operacije finega uravnavanja |
| --- | --- |

2.4

Transakcije, povezane z denarno politiko, z namenom zmanjšanja likvidnosti

Nominalna vrednost ali repo cena

| 2.5 | Depoziti v povezavi s pozivi h kritju |
| --- | --- |

2.5

Depoziti kreditnih institucij, ki izhajajo iz znižanja vrednosti osnovnega finančnega premoženja v zvezi s krediti tem kreditnim institucijam

Nominalna vrednost

| 3. | Druge obveznosti do kreditnih institucij euroobmočja, denominirane v eurih |
| --- | --- |

3.

Transakcije začasne prodaje v povezavi z istočasnimi transakcijami začasnega nakupa za upravljanje portfeljev vrednostnih papirjev pod postavko sredstev 7 „Vrednostni papirji rezidentov euroobmočja, denominirani v eurih“. Druge operacije, ki niso povezane z operacijami denarne politike Eurosistema. Brez tekočih računov kreditnih institucij

Nominalna vrednost ali repo cena

| 4. | Izdani dolžniški certifikati ECB |
| --- | --- |

4.

Dolžniški certifikati, kot so opisani v Prilogi I k Smernici ECB/2000/7. Diskontirani vrednostni papir, izdan z namenom zmanjšanja likvidnosti.

Nabavna vrednost

Vsi diskonti se amortizirajo

| 5. | Obveznosti do drugih rezidentov euroobmočja, denominirane v eurih |
| --- | --- |

5.

| 5.1 | Država |
| --- | --- |

5.1

Tekoči računi, vezani depoziti, depoziti, ki se odplačajo na zahtevo

Nominalna vrednost

| 5.2 | Druge obveznosti |
| --- | --- |

5.2

Tekoči računi osebja, podjetij in strank, vključno s finančnimi institucijami, ki so naštete kot izjeme od obveznosti do vzdrževanja obveznih rezerv (glej postavko obveznosti 2.1); vezani depoziti, depoziti, ki se odplačajo na zahtevo

Nominalna vrednost

| 6. | Obveznosti do rezidentov zunaj euroobmočja, denominirane v eurih |
| --- | --- |

6.

Tekoči računi, vezani depoziti, depoziti, ki se odplačajo na zahtevo, vključno z računi za plačevanje in računi za upravljanje rezerv: drugih bank, centralnih bank, mednarodnih/nadnacionalnih institucij, vključno z Evropsko komisijo; tekoči računi drugih vlagateljev. Transakcije začasne prodaje v povezavi z istočasnimi transakcijami začasnega nakupa za upravljanje vrednostnih papirjev, denominiranih v eurih. Saldi računov v sistemu TARGET2 centralnih bank držav članic, katerih valuta ni euro

Nominalna vrednost ali repo cena

| 7. | Obveznosti do rezidentov euroobmočja, denominirane v tuji valuti |
| --- | --- |

7.

Tekoči računi. Obveznosti iz transakcij začasne prodaje; običajno naložbene transakcije, pri katerih se uporabljajo sredstva v tuji valuti ali zlato

Nominalna vrednost, preračunana po tržnem deviznem tečaju ob koncu leta

| 8. | Obveznosti do rezidentov zunaj euroobmočja, denominirane v tuji valuti |
| --- | --- |

8.

| 8.1 | Depoziti, stanja in druge obveznosti |
| --- | --- |

8.1

Tekoči računi. Obveznosti iz transakcij začasne prodaje; običajno naložbene transakcije, pri katerih se uporabljajo sredstva v tuji valuti ali zlato

Nominalna vrednost, preračunana po tržnem deviznem tečaju ob koncu leta

| 8.2 | Obveznosti, ki izhajajo iz kredita v okviru ERM II |
| --- | --- |

8.2

Izposojanje v skladu s pogoji ERM II

Nominalna vrednost, preračunana po tržnem deviznem tečaju ob koncu leta

| 9. | Protipostavka posebnih pravic črpanja, ki jih dodeli MDS |
| --- | --- |

9.

Postavka, denominirana s posebnimi pravicami črpanja, prikazuje višino posebnih pravic črpanja, ki so bile prvotno dodeljene upoštevni državi/NCB

Nominalna vrednost, preračunana po tržnem deviznem tečaju ob koncu leta

| 10. | Obveznosti znotraj Eurosistema |
| --- | --- |

10.

| 10.1 | Obveznosti, ustrezne prenosu deviznih rezerv |
| --- | --- |

10.1

Postavka v bilanci stanja ECB, denominirana v eurih

Nominalna vrednost

| 10.2 | Druge obveznosti znotraj Eurosistema (neto) |
| --- | --- |

10.2

Neto pozicija naslednjih podpostavk:

| (a) | neto obveznosti, ki izhajajo iz saldov računov v sistemu TARGET2 in korespondenčnih računov NCB, tj. neto izračun terjatev in obveznosti – glej tudi postavko sredstev 9.3 „Druge terjatve znotraj Eurosistema (neto)“ |
| --- | --- |

(a)

neto obveznosti, ki izhajajo iz saldov računov v sistemu TARGET2 in korespondenčnih računov NCB, tj. neto izračun terjatev in obveznosti – glej tudi postavko sredstev 9.3 „Druge terjatve znotraj Eurosistema (neto)“

| (a) | Nominalna vrednost |
| --- | --- |

(a)

Nominalna vrednost

| (b) | druge mogoče obveznosti znotraj Eurosistema, denominirane v eurih, vključno z začasno porazdelitvijo prihodka ECB iz eurobankovcev posameznim NCB |
| --- | --- |

(b)

druge mogoče obveznosti znotraj Eurosistema, denominirane v eurih, vključno z začasno porazdelitvijo prihodka ECB iz eurobankovcev posameznim NCB

| (b) | Nominalna vrednost |
| --- | --- |

(b)

Nominalna vrednost

| 11. | Postavke v postopku poravnave |
| --- | --- |

11.

Stanja (obveznosti) poravnalnih računov, vključno z obtokom transferjev na žiro računih

Nominalna vrednost

| 12. | Druge obveznosti |
| --- | --- |

12.

| 12.1 | Razlike zaradi prevrednotenja zabilančnih instrumentov |
| --- | --- |

12.1

Rezultati vrednotenja terminskih transakcij v tuji valuti, valutnih zamenjav, obrestnih zamenjav, dogovorov o terminski obrestni meri, terminskih transakcij z vrednostnimi papirji, promptnih transakcij v tuji valuti od datuma sklenitve posla do datuma poravnave

Neto pozicija med terminskim in promptnim tečajem, po tržnem deviznem tečaju

| 12.2 | Pasivne časovne razmejitve |
| --- | --- |

12.2

Stroški, ki zapadejo v prihodnjem obdobju, vendar se nanašajo na obravnavano obdobje. Dohodek, prejet v danem obdobju, ki pa se nanaša na prihodnje obdobje

Nominalna vrednost, menjava preračunana po tržnem deviznem tečaju

| 12.3 | Razno |
| --- | --- |

12.3

| (a) | Prehodni računi za davčne obveznosti. Kritni računi za kredite in garancije v tuji valuti. Transakcije začasne prodaje s kreditnimi institucijami v povezavi s hkratnimi transakcijami začasnega nakupa za upravljanje portfeljev vrednostnih papirjev v postavki sredstev 11.3 „Druga finančna sredstva“. Obvezni depoziti, razen depozitov rezerv. Druge manjše postavke. Obveznosti na zaupanje |
| --- | --- |

(a)

Prehodni računi za davčne obveznosti. Kritni računi za kredite in garancije v tuji valuti. Transakcije začasne prodaje s kreditnimi institucijami v povezavi s hkratnimi transakcijami začasnega nakupa za upravljanje portfeljev vrednostnih papirjev v postavki sredstev 11.3 „Druga finančna sredstva“. Obvezni depoziti, razen depozitov rezerv. Druge manjše postavke. Obveznosti na zaupanje

| (a) | Nominalna vrednost ali nabavna vrednost (repo cena) |
| --- | --- |

(a)

Nominalna vrednost ali nabavna vrednost (repo cena)

| (b) | Depoziti v zlatu strank |
| --- | --- |

(b)

Depoziti v zlatu strank

| (b) | Tržna vrednost |
| --- | --- |

(b)

Tržna vrednost

| (c) | Neto pokojninske obveznosti |
| --- | --- |

(c)

Neto pokojninske obveznosti

| (c) | Kot v členu 24(2) |
| --- | --- |

(c)

Kot v členu 24(2)

| 13. | Rezervacije |
| --- | --- |

13.

| (a) | Za tveganje deviznega tečaja, obrestno in kreditno tveganje ter tveganje cene zlata ter za druge namene, npr. pričakovani bodoči odhodki in prispevki v skladu s členom 48.2 Statuta ESCB v zvezi s centralnimi bankami držav članic, katerih odstopanja so bila odpravljena |
| --- | --- |

(a)

Za tveganje deviznega tečaja, obrestno in kreditno tveganje ter tveganje cene zlata ter za druge namene, npr. pričakovani bodoči odhodki in prispevki v skladu s členom 48.2 Statuta ESCB v zvezi s centralnimi bankami držav članic, katerih odstopanja so bila odpravljena

| (a) | Nabavna vrednost/nominalna vrednost |
| --- | --- |

(a)

Nabavna vrednost/nominalna vrednost

| (b) | Za tveganje nasprotne stranke ali kreditno tveganje, ki izhaja iz operacij denarne politike |
| --- | --- |

(b)

Za tveganje nasprotne stranke ali kreditno tveganje, ki izhaja iz operacij denarne politike

| (b) | Nominalna vrednost (osnovana na ovrednotenju Sveta ECB ob koncu leta) |
| --- | --- |

(b)

Nominalna vrednost (osnovana na ovrednotenju Sveta ECB ob koncu leta)

| 14. | Računi prevrednotenja |
| --- | --- |

14.

| (a) | Računi prevrednotenja, povezani z gibanjem cen zlata, za vsako vrsto vrednostnih papirjev, denominiranih v eurih, za vsako vrsto vrednostnih papirjev, denominiranih v tuji valuti, za opcije; razlike v tržnih vrednostih, povezane z izvedenimi finančnimi instrumenti za obrestno tveganje; računi prevrednotenja v zvezi z gibanjem deviznih tečajev za vsako neto valutno pozicijo, vključno z valutnimi zamenjavami, terminskimi transakcijami v tuji valuti in posebnimi pravicami črpanja |
| --- | --- |

(a)

Računi prevrednotenja, povezani z gibanjem cen zlata, za vsako vrsto vrednostnih papirjev, denominiranih v eurih, za vsako vrsto vrednostnih papirjev, denominiranih v tuji valuti, za opcije; razlike v tržnih vrednostih, povezane z izvedenimi finančnimi instrumenti za obrestno tveganje; računi prevrednotenja v zvezi z gibanjem deviznih tečajev za vsako neto valutno pozicijo, vključno z valutnimi zamenjavami, terminskimi transakcijami v tuji valuti in posebnimi pravicami črpanja

| (b) | Posebni računi prevrednotenja, ki izhajajo iz prispevkov skladu s členom 48.2 Statuta v zvezi s centralnimi bankami držav članic, katerih odstopanja so bila odpravljena – glej člen 13(2) |
| --- | --- |

(b)

Posebni računi prevrednotenja, ki izhajajo iz prispevkov skladu s členom 48.2 Statuta v zvezi s centralnimi bankami držav članic, katerih odstopanja so bila odpravljena – glej člen 13(2)

Razlike zaradi prevrednotenja med povprečno nabavno vrednostjo in tržno vrednostjo, menjava preračunana po tržnem tečaju

| 15. | Kapital in rezerve |
| --- | --- |

15.

| 15.1 | Kapital |
| --- | --- |

15.1

Vplačani kapital

Nominalna vrednost

| 15.2 | Rezerve |
| --- | --- |

15.2

Zakonske rezerve v skladu s členom 33 Statuta ESCB in prispevki v skladu s členom 48.2 Statuta ESCB v zvezi s centralnimi bankami držav članic, katerih odstopanja so bila odpravljena

Nominalna vrednost

| 16. | Dobiček tekočega leta |
| --- | --- |

16.

Nominalna vrednost

---

(1)  UL L 310, 11.12.2000, str. 1.

(2)  Glej stran 26 tega Uradnega lista. Sklep ECB/2010/29 je bil sprejet pred objavo Sklepa ECB/2010/21.

---

PRILOGA II

LETNA BILANCA STANJA ECB

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Sredstva (2) | Obravnavano leto | Predhodno leto | Obveznosti | Obravnavano leto | Predhodno leto |
| 1. | Zlato in terjatve v zlatu |

(v milijonih EUR)

Sredstva (2)

Obravnavano leto

Predhodno leto

Obveznosti

Obravnavano leto

Predhodno leto

1.

Zlato in terjatve v zlatu

| 2. | Terjatve do rezidentov zunaj euroobmočja, denoninirane v tuji valuti |
| --- | --- |

2.

Terjatve do rezidentov zunaj euroobmočja, denoninirane v tuji valuti

| 2.1 | Terjatve do MDS |
| --- | --- |

2.1

Terjatve do MDS

| 2.2 | Stanja pri bankah in naložbe v vrednostne papirje, zunanja posojila in druga zunanja sredstva |
| --- | --- |

2.2

Stanja pri bankah in naložbe v vrednostne papirje, zunanja posojila in druga zunanja sredstva

| 3. | Terjatve do rezidentov euroobmočja, denominirane v tuji valuti |
| --- | --- |

3.

Terjatve do rezidentov euroobmočja, denominirane v tuji valuti

| 4. | Terjatve do rezidentov zunaj euroobmočja, denominirane v eurih |
| --- | --- |

4.

Terjatve do rezidentov zunaj euroobmočja, denominirane v eurih

| 4.1 | Stanja pri bankah, naložbe v vrednostne papirje in posojila |
| --- | --- |

4.1

Stanja pri bankah, naložbe v vrednostne papirje in posojila

| 4.2 | Terjatve, ki izhajajo iz kredita v okviru ERM II |
| --- | --- |

4.2

Terjatve, ki izhajajo iz kredita v okviru ERM II

| 5. | Posojila kreditnim institucijam euroobmočja, povezana z operacijami denarne politike, denominirana v eurih |
| --- | --- |

5.

Posojila kreditnim institucijam euroobmočja, povezana z operacijami denarne politike, denominirana v eurih

| 5.1 | Operacije glavnega refinanciranja |
| --- | --- |

5.1

Operacije glavnega refinanciranja

| 5.2 | Operacije dolgoročnejšega refinanciranja |
| --- | --- |

5.2

Operacije dolgoročnejšega refinanciranja

| 5.3 | Povratne operacije finega uravnavanja |
| --- | --- |

5.3

Povratne operacije finega uravnavanja

| 5.4 | Povratne strukturne operacije |
| --- | --- |

5.4

Povratne strukturne operacije

| 5.5 | Odprta ponudba mejnega posojila |
| --- | --- |

5.5

Odprta ponudba mejnega posojila

| 5.6 | Krediti v povezavi s pozivi h kritju |
| --- | --- |

5.6

Krediti v povezavi s pozivi h kritju

| 6. | Druge terjatve do kreditnih institucij euroobmočja, denominirane v eurih |
| --- | --- |

6.

Druge terjatve do kreditnih institucij euroobmočja, denominirane v eurih

| 7. | Vrednostni papirji rezidentov euroobmočja, denominirani v eurih |
| --- | --- |

7.

Vrednostni papirji rezidentov euroobmočja, denominirani v eurih

| 7.1 | Vrednostni papirji v imetju za namene denarne politike |
| --- | --- |

7.1

Vrednostni papirji v imetju za namene denarne politike

| 7.2 | Drugi vrednostni papirji |
| --- | --- |

7.2

Drugi vrednostni papirji

| 8. | Javni dolg, denominiran v eurih |
| --- | --- |

8.

Javni dolg, denominiran v eurih

| 9. | Terjatve znotraj Eurosistema |
| --- | --- |

9.

Terjatve znotraj Eurosistema

| 9.1 | Terjatve v povezavi z izdajo dolžniških certifikatov ECB |
| --- | --- |

9.1

Terjatve v povezavi z izdajo dolžniških certifikatov ECB

| 9.2 | Terjatve v zvezi razdelitvijo eurobankovcev znotraj Eurosistema |
| --- | --- |

9.2

Terjatve v zvezi razdelitvijo eurobankovcev znotraj Eurosistema

| 9.3 | Druge terjatve znotraj Eurosistema (neto) |
| --- | --- |

9.3

Druge terjatve znotraj Eurosistema (neto)

| 10. | Postavke v postopku poravnave |
| --- | --- |

10.

Postavke v postopku poravnave

| 11. | Druga sredstva |
| --- | --- |

11.

Druga sredstva

| 11.1 | Kovanci euroobmočja |
| --- | --- |

11.1

Kovanci euroobmočja

| 11.2 | Opredmetena in neopredmetena osnovna sredstva |
| --- | --- |

11.2

Opredmetena in neopredmetena osnovna sredstva

| 11.3 | Druga finančna sredstva |
| --- | --- |

11.3

Druga finančna sredstva

| 11.4 | Razlike zaradi prevrednotenja zabilančnih instrumentov |
| --- | --- |

11.4

Razlike zaradi prevrednotenja zabilančnih instrumentov

| 11.5 | Aktivne časovne razmejitve |
| --- | --- |

11.5

Aktivne časovne razmejitve

| 11.6 | Razno |
| --- | --- |

11.6

Razno

| 12. | Izguba tekočega leta |
| --- | --- |

12.

Izguba tekočega leta

| 1. | Bankovci v obtoku |
| --- | --- |

1.

Bankovci v obtoku

| 2. | Obveznosti do kreditnih institucij euroobmočja, povezane z operacijami denarne politike, denominirane v eurih |
| --- | --- |

2.

Obveznosti do kreditnih institucij euroobmočja, povezane z operacijami denarne politike, denominirane v eurih

| 2.1 | Tekoči računi, ki pokrivajo sistem obveznih rezerv |
| --- | --- |

2.1

Tekoči računi, ki pokrivajo sistem obveznih rezerv

| 2.2 | Odprta ponudba mejnega depozita |
| --- | --- |

2.2

Odprta ponudba mejnega depozita

| 2.3 | Vezani depoziti |
| --- | --- |

2.3

Vezani depoziti

| 2.4 | Povratne operacije finega uravnavanja |
| --- | --- |

2.4

Povratne operacije finega uravnavanja

| 2.5 | Depoziti v povezavi s pozivi h kritju |
| --- | --- |

2.5

Depoziti v povezavi s pozivi h kritju

| 3. | Druge obveznosti do kreditnih institucij euroobmočja, denominirane v eurih |
| --- | --- |

3.

Druge obveznosti do kreditnih institucij euroobmočja, denominirane v eurih

| 4. | Izdani dolžniški certifikati ECB |
| --- | --- |

4.

Izdani dolžniški certifikati ECB

| 5. | Obveznosti do drugih rezidentov euroobmočja, denominirane v eurih |
| --- | --- |

5.

Obveznosti do drugih rezidentov euroobmočja, denominirane v eurih

| 5.1 | Država |
| --- | --- |

5.1

Država

| 5.2 | Druge obveznosti |
| --- | --- |

5.2

Druge obveznosti

| 6. | Obveznosti do rezidentov zunaj euroobmočja, denominirane v eurih |
| --- | --- |

6.

Obveznosti do rezidentov zunaj euroobmočja, denominirane v eurih

| 7. | Obveznosti v tuji valuti do rezidentov euroobmočja, denominirane v tuji valuti |
| --- | --- |

7.

Obveznosti v tuji valuti do rezidentov euroobmočja, denominirane v tuji valuti

| 8. | Obveznosti do rezidentov zunaj euroobmočja, denominirane v tuji valuti |
| --- | --- |

8.

Obveznosti do rezidentov zunaj euroobmočja, denominirane v tuji valuti

| 8.1 | Depoziti, stanja in druge obveznosti |
| --- | --- |

8.1

Depoziti, stanja in druge obveznosti

| 8.2 | Obveznosti, ki izhajajo iz kredita v okviru ERM II |
| --- | --- |

8.2

Obveznosti, ki izhajajo iz kredita v okviru ERM II

| 9. | Protipostavka posebnih pravic črpanja, ki jih dodeli MDS |
| --- | --- |

9.

Protipostavka posebnih pravic črpanja, ki jih dodeli MDS

| 10. | Obveznosti znotraj Eurosistema |
| --- | --- |

10.

Obveznosti znotraj Eurosistema

| 10.1 | Obveznosti, ustrezne prenosu deviznih rezerv |
| --- | --- |

10.1

Obveznosti, ustrezne prenosu deviznih rezerv

| 10.2 | Druge obveznosti znotraj Eurosistema (neto) |
| --- | --- |

10.2

Druge obveznosti znotraj Eurosistema (neto)

| 11. | Postavke v postopku poravnave |
| --- | --- |

11.

Postavke v postopku poravnave

| 12. | Druge obveznosti |
| --- | --- |

12.

Druge obveznosti

| 12.1 | Razlike zaradi prevrednotenja zabilančnih instrumentov |
| --- | --- |

12.1

Razlike zaradi prevrednotenja zabilančnih instrumentov

| 12.2 | Pasivne časovne razmejitve |
| --- | --- |

12.2

Pasivne časovne razmejitve

| 12.3 | Razno |
| --- | --- |

12.3

Razno

| 13. | Rezervacije |
| --- | --- |

13.

Rezervacije

| 14. | Računi vrednotenja |
| --- | --- |

14.

Računi vrednotenja

| 15. | Kapital in rezerve |
| --- | --- |

15.

Kapital in rezerve

| 15.1 | Kapital |
| --- | --- |

15.1

Kapital

| 15.2 | Rezerve |
| --- | --- |

15.2

Rezerve

| 16. | Dobiček tekočega leta |
| --- | --- |

16.

Dobiček tekočega leta

Skupaj sredstva

Skupaj obveznosti

---

(1)  ECB lahko alternativno objavi točne zneske v eurih ali zneske drugače zaokroži.

(2)  Tabela sredstev se lahko objavi tudi nad tabelo obveznosti.

---

PRILOGA III

OBJAVLJEN IZKAZ POSLOVNEGA IZIDA ECB

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Izkaz poslovnega izida za leto, ki se je končalo 31. decembra ... | Obravnavano leto | Predhodno leto |
| 1.1.1 | Obrestni prihodki iz sredstev deviznih rezerv |

(v milijonih EUR)

Izkaz poslovnega izida za leto, ki se je končalo 31. decembra ...

Obravnavano leto

Predhodno leto

1.1.1

| 1.1.2 | Obrestni prihodek, ki izhaja iz razdelitve eurobankovcev znotraj Eurosistema |
| --- | --- |

1.1.2

| 1.1.3 | Drugi obrestni prihodki |
| --- | --- |

1.1.3

| 1.1 | Obrestni prihodki |
| --- | --- |

1.1

| 1.2.1 | Obrestovanje terjatev NCB v zvezi s prenesenimi deviznimi rezervami |
| --- | --- |

1.2.1

| 1.2.2 | Drugi obrestni odhodki |
| --- | --- |

1.2.2

| 1.2 | Obrestni odhodki |
| --- | --- |

1.2

| 1. | Neto obrestni prihodki |
| --- | --- |

1.

Neto obrestni prihodki

| 2.1 | Realizirani dobiček/izguba, ki izhaja iz finančnih operacij |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Delni odpis finančnih sredstev in pozicij |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Prenos v rezervacije za tveganje deviznega tečaja, obrestno in kreditno tveganje ter tveganje cene zlata oziroma prenos iz teh rezervacij |
| --- | --- |

2.3

| 2. | Neto rezultat finančnih operacij, delni odpisi in rezervacije za tveganja |
| --- | --- |

2.

Neto rezultat finančnih operacij, delni odpisi in rezervacije za tveganja

| 3.1 | Prihodki iz provizij |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Odhodki iz provizij |
| --- | --- |

3.2

| 3. | Neto prihodki/odhodki iz provizij (2) |
| --- | --- |

3.

Neto prihodki/odhodki iz provizij (2)

| 4. | Prihodki iz delnic in udeležb v drugih družbah |
| --- | --- |

4.

Prihodki iz delnic in udeležb v drugih družbah

| 5. | Drugi prihodki |
| --- | --- |

5.

Drugi prihodki

Skupaj neto prihodek

| 6. | Stroški dela (3) |
| --- | --- |

6.

Stroški dela (3)

| 7. | Administrativni stroški (3) |
| --- | --- |

7.

Administrativni stroški (3)

| 8. | Depreciacija opredmetenih in neopredmetenih osnovnih sredstev |
| --- | --- |

8.

Depreciacija opredmetenih in neopredmetenih osnovnih sredstev

| 9. | Storitve proizvodnje bankovcev (4) |
| --- | --- |

9.

Storitve proizvodnje bankovcev (4)

| 10. | Drugi stroški |
| --- | --- |

10.

Drugi stroški

(Izguba)/dobiček tekočega leta

---

(1)  ECB lahko alternativno objavi točne zneske v eurih ali zneske drugače zaokroži.

(2)  Razčlenitev na prihodke in odhodke je lahko alternativno prikazana v pojasnjevalnih opombah k letnim računovodskim izkazom.

(3)  Vključno z upravnimi rezervacijami.

(4)  Ta postavka se uporablja pri proizvodnji bankovcev pri zunanjem izvajalcu (za stroške teh storitev, ki jih opravljajo zunanje družbe, pooblaščene za proizvodnjo bankovcev v imenu centralnih bank). Priporoča se, da se stroški, nastali v zvezi z izdajo eurobankovcev, izkažejo v izkazu poslovnega izida, ko se fakturirajo ali kako drugače prevzamejo, glej tudi Smernico ECB/2010/20.

---

PRILOGA IV

RAZVELJAVLJENI SKLEP IN NJEGOVE SPREMEMBE

| Sklep ECB/2006/17 | UL L 348, 11.12.2006, str. 38. |
| --- | --- |
| Sklep ECB/2007/21 | UL L 42, 16.2.2008, str. 83. |
| Sklep ECB/2008/22 | UL L 36, 5.2.2009, str. 22. |
| Sklep ECB/2009/19 | UL L 202, 4.8.2009, str. 54. |
| Sklep ECB/2009/29 | UL L 348, 29.12.2009, str. 57. |

Sklep ECB/2006/17

UL L 348, 11.12.2006, str. 38.

Sklep ECB/2007/21

UL L 42, 16.2.2008, str. 83.

Sklep ECB/2008/22

UL L 36, 5.2.2009, str. 22.

Sklep ECB/2009/19

UL L 202, 4.8.2009, str. 54.

Sklep ECB/2009/29

UL L 348, 29.12.2009, str. 57.

---

PRILOGA V

KORELACIJSKA TABELA

| Sklep ECB/2006/17 | Ta sklep |
| --- | --- |
| — | Člen 11 |
| Člen 10a | Člen 12 |
| Člen 11 | Člen 13 |
| Člen 12 | Člen 14 |
| Člen 13 | Člen 15 |
| Člen 14 | Člen 16 |
| Člen 15 | Člen 17 |
| Člen 16 | Člen 18 |
| Člen 17 | Člen 19 |
| Člen 18 | Člen 20 |
| Člen 19 | Člen 21 |
| Člen 20 | Člen 22 |
| Člen 21 | Člen 23 |
| Člen 22 | Člen 24 |
| Člen 23 | Člen 25 |
| Člen 24 | Člen 26 |

Sklep ECB/2006/17

Ta sklep

—

Člen 11

Člen 10a

Člen 12

Člen 11

Člen 13

Člen 12

Člen 14

Člen 13

Člen 15

Člen 14

Člen 16

Člen 15

Člen 17

Člen 16

Člen 18

Člen 17

Člen 19

Člen 18

Člen 20

Člen 19

Člen 21

Člen 20

Člen 22

Člen 21

Člen 23

Člen 22

Člen 24

Člen 23

Člen 25

Člen 24

Člen 26

---

| 9.2.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 35/17 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 35/17

---

SKLEP EVROPSKE CENTRALNE BANKE

z dne 25. novembra 2010

o razporeditvi denarnih prihodkov nacionalnih centralnih bank držav članic, katerih valuta je euro

(prenovitev)

(ECB/2010/23)

(2011/66/EU)

SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –

ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke (v nadaljnjem besedilu: Statut ESCB) ter zlasti člena 32 Statuta ESCB,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Sklep ECB/2001/16 z dne 6. decembra 2001 o razporeditvi denarnega prihodka nacionalnih centralnih bank sodelujočih držav članic za poslovno leto 2002 (1) je bil večkrat bistveno spremenjen (2). Ker so potrebne nove spremembe, bi ga bilo treba zaradi jasnosti prenoviti. |
| --- | --- |

(1)

Sklep ECB/2001/16 z dne 6. decembra 2001 o razporeditvi denarnega prihodka nacionalnih centralnih bank sodelujočih držav članic za poslovno leto 2002 (1) je bil večkrat bistveno spremenjen (2). Ker so potrebne nove spremembe, bi ga bilo treba zaradi jasnosti prenoviti.

| (2) | V skladu s členom 32.1 Statuta ESCB so denarni prihodki tisti prihodki, ki jih ustvarjajo NCB pri izvajanju nalog monetarne politike. V skladu s členom 32.2 Statuta ESCB je višina denarnih prihodkov vsake NCB enaka njenemu letnemu prihodku, ustvarjenemu iz sredstev, ki jih ima nasproti bankovcem v obtoku in depozitom kreditnih institucij. Ta sredstva bi morale NCB posebej označiti v skladu s smernicami Sveta ECB. NCB določijo sredstva, ki izhajajo iz opravljanja nalog denarne politike, kot sredstva, ki jih imajo nasproti bankovcem v obtoku in obveznosti iz naslova depozitov do kreditnih institucij. V skladu s členom 32.4 Statuta ESCB se znesek denarnih prihodkov vsake NCB zmanjša za znesek obresti, ki jih ta NCB plača za depozite, prejete od kreditnih institucij v skladu s členom 19. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 32.1 Statuta ESCB so denarni prihodki tisti prihodki, ki jih ustvarjajo NCB pri izvajanju nalog monetarne politike. V skladu s členom 32.2 Statuta ESCB je višina denarnih prihodkov vsake NCB enaka njenemu letnemu prihodku, ustvarjenemu iz sredstev, ki jih ima nasproti bankovcem v obtoku in depozitom kreditnih institucij. Ta sredstva bi morale NCB posebej označiti v skladu s smernicami Sveta ECB. NCB določijo sredstva, ki izhajajo iz opravljanja nalog denarne politike, kot sredstva, ki jih imajo nasproti bankovcem v obtoku in obveznosti iz naslova depozitov do kreditnih institucij. V skladu s členom 32.4 Statuta ESCB se znesek denarnih prihodkov vsake NCB zmanjša za znesek obresti, ki jih ta NCB plača za depozite, prejete od kreditnih institucij v skladu s členom 19.

| (3) | V skladu s členom 32.5 Statuta ESCB se vsota denarnih prihodkov nacionalnih centralnih bank porazdeli med njih sorazmerno z njihovimi vplačanimi deleži v kapitalu Evropske centralne banke (ECB). |
| --- | --- |

(3)

V skladu s členom 32.5 Statuta ESCB se vsota denarnih prihodkov nacionalnih centralnih bank porazdeli med njih sorazmerno z njihovimi vplačanimi deleži v kapitalu Evropske centralne banke (ECB).

| (4) | V skladu s členoma 32.6 in 32.7 Statuta ESCB je Svet ECB pooblaščen za določitev smernic, po katerih ECB izvede obračun in poravnavo zneskov, ki so posledica razporeditve denarnih prihodkov, in za sprejemanje vseh drugih ukrepov, ki so potrebni za uporabo člena 32. |
| --- | --- |

(4)

V skladu s členoma 32.6 in 32.7 Statuta ESCB je Svet ECB pooblaščen za določitev smernic, po katerih ECB izvede obračun in poravnavo zneskov, ki so posledica razporeditve denarnih prihodkov, in za sprejemanje vseh drugih ukrepov, ki so potrebni za uporabo člena 32.

| (5) | V skladu s členom 10 Uredbe Sveta (ES) št. 974/98 z dne 3. maja 1998 o uvedbi eura (3) ECB in NCB dajo v obtok eurobankovce. Člen 15 te uredbe določa, da ostanejo bankovci, izraženi v enoti nacionalne valute, zakonito plačilno sredstvo znotraj ozemeljskih meja največ šest mesecev po zadevnem datumu prehoda na eurogotovino. Tako bi se moralo leto prehoda na eurogotovino obravnavati kot posebno leto, ker bankovci v obtoku, denominirani v enoti nacionalne valute, še vedno lahko predstavljajo znaten delež bankovcev v obtoku. |
| --- | --- |

(5)

V skladu s členom 10 Uredbe Sveta (ES) št. 974/98 z dne 3. maja 1998 o uvedbi eura (3) ECB in NCB dajo v obtok eurobankovce. Člen 15 te uredbe določa, da ostanejo bankovci, izraženi v enoti nacionalne valute, zakonito plačilno sredstvo znotraj ozemeljskih meja največ šest mesecev po zadevnem datumu prehoda na eurogotovino. Tako bi se moralo leto prehoda na eurogotovino obravnavati kot posebno leto, ker bankovci v obtoku, denominirani v enoti nacionalne valute, še vedno lahko predstavljajo znaten delež bankovcev v obtoku.

| (6) | Člen 15(1) Smernice ECB/2006/9 z dne 14. julija 2006 nekaterih pripravah za prehod na eurogotovino ter o preddobavi in posredni preddobavi eurobankovcev in eurokovancev zunaj euroobmočja (4) določa, da se eurobankovci, ki so bili preddobavljeni primernim nasprotnim strankam, knjižijo v breme računov teh nasprotnih strank pri njihovi NCB po njihovi nominalni vrednosti v skladu z naslednjim „linearnim debetnim modelom“: skupni znesek preddobavljenih eurobankovcev se knjiži v breme v treh enakih obrokih, na datum poravnave prve, četrte in pete operacije glavnega refinanciranja Eurosistema po datumu prehoda na eurogotovino. Pri izračunu denarnega prihodka za leto prehoda na eurogotovino je treba upoštevati ta „linearni debetni model“. |
| --- | --- |

(6)

Člen 15(1) Smernice ECB/2006/9 z dne 14. julija 2006 nekaterih pripravah za prehod na eurogotovino ter o preddobavi in posredni preddobavi eurobankovcev in eurokovancev zunaj euroobmočja (4) določa, da se eurobankovci, ki so bili preddobavljeni primernim nasprotnim strankam, knjižijo v breme računov teh nasprotnih strank pri njihovi NCB po njihovi nominalni vrednosti v skladu z naslednjim „linearnim debetnim modelom“: skupni znesek preddobavljenih eurobankovcev se knjiži v breme v treh enakih obrokih, na datum poravnave prve, četrte in pete operacije glavnega refinanciranja Eurosistema po datumu prehoda na eurogotovino. Pri izračunu denarnega prihodka za leto prehoda na eurogotovino je treba upoštevati ta „linearni debetni model“.

| (7) | Ta sklep je povezan s Sklepom ECB/2010/29 z dne 13. decembra 2010 o izdajanju eurobankovcev (5), ki določa, da eurobankovce izdajajo ECB in NCB. Sklep ECB/2010/29 določa razdelitev eurobankovcev v obtoku nacionalnim centralnim bankam sorazmerno z njihovimi vplačanimi deleži v kapitalu ECB. Poleg tega dodeljuje Evropski centralni banki 8 % celotne vrednosti eurobankovcev v obtoku. Razdelitev eurobankovcev med članice Eurosistema povzroči nastanek saldov znotraj Eurosistema. Obrestovanje teh saldov znotraj Eurosistema iz naslova eurobankovcev v obtoku neposredno vpliva na prihodek vsake članice Eurosistema, zato ga je treba urediti s tem sklepom. Prihodek, ki ga ustvarja ECB zaradi obrestovanja njenih terjatev znotraj Eurosistema do NCB v zvezi z njenim deležem eurobankovcev v obtoku, bi se načeloma moral razdeliti nacionalnim centralnim bankam v skladu s Sklepom ECB/2010/24 z dne 25. novembra 2010 o vmesni razdelitvi prihodka Evropske centralne banke iz naslova eurobankovcev v obtoku in iz naslova vrednostnih papirjev, kupljenih po programu za trge vrednostnih papirjev (prenovitev) (6), sorazmerno z deleži v ključu vpisanega kapitala v poslovnem letu, v katerem nastane. |
| --- | --- |

(7)

Ta sklep je povezan s Sklepom ECB/2010/29 z dne 13. decembra 2010 o izdajanju eurobankovcev (5), ki določa, da eurobankovce izdajajo ECB in NCB. Sklep ECB/2010/29 določa razdelitev eurobankovcev v obtoku nacionalnim centralnim bankam sorazmerno z njihovimi vplačanimi deleži v kapitalu ECB. Poleg tega dodeljuje Evropski centralni banki 8 % celotne vrednosti eurobankovcev v obtoku. Razdelitev eurobankovcev med članice Eurosistema povzroči nastanek saldov znotraj Eurosistema. Obrestovanje teh saldov znotraj Eurosistema iz naslova eurobankovcev v obtoku neposredno vpliva na prihodek vsake članice Eurosistema, zato ga je treba urediti s tem sklepom. Prihodek, ki ga ustvarja ECB zaradi obrestovanja njenih terjatev znotraj Eurosistema do NCB v zvezi z njenim deležem eurobankovcev v obtoku, bi se načeloma moral razdeliti nacionalnim centralnim bankam v skladu s Sklepom ECB/2010/24 z dne 25. novembra 2010 o vmesni razdelitvi prihodka Evropske centralne banke iz naslova eurobankovcev v obtoku in iz naslova vrednostnih papirjev, kupljenih po programu za trge vrednostnih papirjev (prenovitev) (6), sorazmerno z deleži v ključu vpisanega kapitala v poslovnem letu, v katerem nastane.

| (8) | Neto saldo terjatev in obveznosti znotraj Eurosistema iz naslova eurobankovcev v obtoku se mora obrestovati z uporabo objektivnega merila, ki opredeljuje strošek denarja. V tem smislu se obrestna mera glavnega refinanciranja, ki jo uporablja Eurosistem v svojih ponudbah za operacije glavnega refinanciranja, šteje kot ustrezna. |
| --- | --- |

(8)

Neto saldo terjatev in obveznosti znotraj Eurosistema iz naslova eurobankovcev v obtoku se mora obrestovati z uporabo objektivnega merila, ki opredeljuje strošek denarja. V tem smislu se obrestna mera glavnega refinanciranja, ki jo uporablja Eurosistem v svojih ponudbah za operacije glavnega refinanciranja, šteje kot ustrezna.

| (9) | Neto obveznosti znotraj Eurosistema iz naslova eurobankovcev v obtoku bi morale biti vključene v obveznostno osnovo za potrebe izračunavanja denarnih prihodkov NCB v skladu s členom 32.2 Statuta ESCB, saj so enakovredne bankovcem v obtoku. Poravnava obresti na salde znotraj Eurosistema iz naslova eurobankovcev v obtoku bo zato povzročila porazdelitev znatnega zneska denarnih prihodkov Eurosistema med nacionalne centralne banke, sorazmerno z njihovimi vplačanimi deleži v kapitalu ECB. Te salde znotraj Eurosistema bi bilo treba prilagoditi, da se omogoči postopna prilagoditev bilanc stanja in izkazov poslovnega izida nacionalnih centralnih bank. Prilagoditve bi morale temeljiti na vrednosti bankovcev v obtoku vsake NCB v obdobju pred uvedbo eurobankovcev. Te prilagoditve bi se morale uporabljati vsako leto v skladu z ustaljeno formulo največ pet let od tedaj. |
| --- | --- |

(9)

Neto obveznosti znotraj Eurosistema iz naslova eurobankovcev v obtoku bi morale biti vključene v obveznostno osnovo za potrebe izračunavanja denarnih prihodkov NCB v skladu s členom 32.2 Statuta ESCB, saj so enakovredne bankovcem v obtoku. Poravnava obresti na salde znotraj Eurosistema iz naslova eurobankovcev v obtoku bo zato povzročila porazdelitev znatnega zneska denarnih prihodkov Eurosistema med nacionalne centralne banke, sorazmerno z njihovimi vplačanimi deleži v kapitalu ECB. Te salde znotraj Eurosistema bi bilo treba prilagoditi, da se omogoči postopna prilagoditev bilanc stanja in izkazov poslovnega izida nacionalnih centralnih bank. Prilagoditve bi morale temeljiti na vrednosti bankovcev v obtoku vsake NCB v obdobju pred uvedbo eurobankovcev. Te prilagoditve bi se morale uporabljati vsako leto v skladu z ustaljeno formulo največ pet let od tedaj.

| (10) | Prilagoditve saldov znotraj Eurosistema iz naslova eurobankovcev v obtoku so bile izračunane zato, da se izravnajo kakršne koli znatne spremembe v prihodkovnem položaju NCB zaradi uvedbe eurobankovcev in naknadne razporeditve denarnih prihodkov. |
| --- | --- |

(10)

Prilagoditve saldov znotraj Eurosistema iz naslova eurobankovcev v obtoku so bile izračunane zato, da se izravnajo kakršne koli znatne spremembe v prihodkovnem položaju NCB zaradi uvedbe eurobankovcev in naknadne razporeditve denarnih prihodkov.

| (11) | Splošna pravila, določena v členu 32 Statuta ESCB, se uporabljajo tudi za prihodek, ki nastane zaradi odpisa iz obtoka vzetih eurobankovcev. |
| --- | --- |

(11)

Splošna pravila, določena v členu 32 Statuta ESCB, se uporabljajo tudi za prihodek, ki nastane zaradi odpisa iz obtoka vzetih eurobankovcev.

| (12) | Člen 32.5 Statuta ESCB določa, da se vsota denarnih prihodkov nacionalnih centralnih bank porazdeli med njih sorazmerno z njihovimi vplačanimi deleži v kapitalu ECB. V skladu s členom 32.7 Statuta ESCB je Svet ECB pristojen za sprejetje vseh drugih ukrepov, ki so potrebni za uporabo člena 32. To vključuje pristojnost Sveta ECB, da pri odločanju o razporeditvi prihodka, ki nastane zaradi odpisa iz obtoka vzetih eurobankovcev, upošteva druge dejavnike. V tem okviru je treba v skladu z načeli enake obravnave in pravičnosti upoštevati obdobje, v katerem so bili izdani iz obtoka vzeti eurobankovci. Ključ za razporeditev tega posebnega prihodka mora zato odražati tako ustrezni delež v kapitalu ECB kakor tudi dolžino faze izdajanja. |
| --- | --- |

(12)

Člen 32.5 Statuta ESCB določa, da se vsota denarnih prihodkov nacionalnih centralnih bank porazdeli med njih sorazmerno z njihovimi vplačanimi deleži v kapitalu ECB. V skladu s členom 32.7 Statuta ESCB je Svet ECB pristojen za sprejetje vseh drugih ukrepov, ki so potrebni za uporabo člena 32. To vključuje pristojnost Sveta ECB, da pri odločanju o razporeditvi prihodka, ki nastane zaradi odpisa iz obtoka vzetih eurobankovcev, upošteva druge dejavnike. V tem okviru je treba v skladu z načeli enake obravnave in pravičnosti upoštevati obdobje, v katerem so bili izdani iz obtoka vzeti eurobankovci. Ključ za razporeditev tega posebnega prihodka mora zato odražati tako ustrezni delež v kapitalu ECB kakor tudi dolžino faze izdajanja.

| (13) | Jemanje eurobankovcev iz obtoka morajo urediti posebni sklepi, sprejeti na podlagi člena 5 Sklepa ECB/2003/4 o apoenih, specifikacijah, reprodukciji, zamenjavi in jemanju eurobankovcev iz obtoka (7) – |
| --- | --- |

(13)

Jemanje eurobankovcev iz obtoka morajo urediti posebni sklepi, sprejeti na podlagi člena 5 Sklepa ECB/2003/4 o apoenih, specifikacijah, reprodukciji, zamenjavi in jemanju eurobankovcev iz obtoka (7) –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Opredelitev pojmov

V tem sklepu:

| (a) | „NCB“ pomeni nacionalno centralno banko države članice, katere valuta je euro; |
| --- | --- |

(a)

„NCB“ pomeni nacionalno centralno banko države članice, katere valuta je euro;

| (b) | „obveznostna osnova“ pomeni znesek ustreznih obveznosti v bilanci stanja vsake NCB, določen v skladu s Prilogo I k temu sklepu; |
| --- | --- |

(b)

„obveznostna osnova“ pomeni znesek ustreznih obveznosti v bilanci stanja vsake NCB, določen v skladu s Prilogo I k temu sklepu;

| (c) | „sredstva za posebno označitev“ pomenijo znesek sredstev, ki jih ima posamezna NCB v bilanci stanja nasproti obveznostni osnovi, določen v skladu s Prilogo II k temu sklepu; |
| --- | --- |

(c)

„sredstva za posebno označitev“ pomenijo znesek sredstev, ki jih ima posamezna NCB v bilanci stanja nasproti obveznostni osnovi, določen v skladu s Prilogo II k temu sklepu;

| (d) | „saldi znotraj Eurosistema iz naslova eurobankovcev v obtoku“ pomenijo terjatve in obveznosti, ki nastanejo med posamezno NCB in ECB ter med posamezno NCB in drugimi NCB zaradi uporabe člena 4 Sklepa ECB/2010/29; |
| --- | --- |

(d)

„saldi znotraj Eurosistema iz naslova eurobankovcev v obtoku“ pomenijo terjatve in obveznosti, ki nastanejo med posamezno NCB in ECB ter med posamezno NCB in drugimi NCB zaradi uporabe člena 4 Sklepa ECB/2010/29;

| (e) | „ključ vpisanega kapitala“ pomeni v odstotkih izražene deleže NCB v vpisanem kapitalu ECB, dobljene tako, da se za NCB uporabijo ponderji v ključu iz člena 29.1 Statuta ESCB, ki veljajo v upoštevnem poslovnem letu; |
| --- | --- |

(e)

„ključ vpisanega kapitala“ pomeni v odstotkih izražene deleže NCB v vpisanem kapitalu ECB, dobljene tako, da se za NCB uporabijo ponderji v ključu iz člena 29.1 Statuta ESCB, ki veljajo v upoštevnem poslovnem letu;

| (f) | „kreditna institucija“ pomeni bodisi (a) kreditno institucijo v smislu člena 2 in člena 4(1)(a) Direktive 2006/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2006 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti kreditnih institucij (preoblikovano) (8), kakor sta prenesena v nacionalno pravo, ki je pod nadzorom pristojnega organa; bodisi (b) drugo kreditno institucijo v smislu člena 123(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, ki je predmet pregleda, po standardu primerljivega nadzoru s strani pristojnega organa; |
| --- | --- |

(f)

„kreditna institucija“ pomeni bodisi (a) kreditno institucijo v smislu člena 2 in člena 4(1)(a) Direktive 2006/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2006 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti kreditnih institucij (preoblikovano) (8), kakor sta prenesena v nacionalno pravo, ki je pod nadzorom pristojnega organa; bodisi (b) drugo kreditno institucijo v smislu člena 123(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, ki je predmet pregleda, po standardu primerljivega nadzoru s strani pristojnega organa;

| (g) | „HBS“ pomeni harmonizirano bilanco stanja, kakor je določena v Prilogi VIII k Smernici ECB/2010/20 z dne 11. novembra 2010 o pravnem okviru za računovodstvo in finančno poročanje v Evropskem sistemu centralnih bank (9); |
| --- | --- |

(g)

„HBS“ pomeni harmonizirano bilanco stanja, kakor je določena v Prilogi VIII k Smernici ECB/2010/20 z dne 11. novembra 2010 o pravnem okviru za računovodstvo in finančno poročanje v Evropskem sistemu centralnih bank (9);

| (h) | „referenčna obrestna mera“ pomeni zadnjo razpoložljivo mejno obrestno mero, ki jo uporabi Eurosistem v svojih avkcijah za operacije glavnega refinanciranja v skladu z odstavkom 3.1.2 Priloge I k Smernici ECB/2000/7 z dne 31. avgusta 2000 o instrumentih monetarne politike in postopkih Eurosistema (10). Kadar se za poravnavo na isti dan vodi več kakor ena operacija glavnega refinanciranja, se uporabi navadno povprečje mejnih obrestnih mer operacij, ki se vodijo vzporedno; |
| --- | --- |

(h)

„referenčna obrestna mera“ pomeni zadnjo razpoložljivo mejno obrestno mero, ki jo uporabi Eurosistem v svojih avkcijah za operacije glavnega refinanciranja v skladu z odstavkom 3.1.2 Priloge I k Smernici ECB/2000/7 z dne 31. avgusta 2000 o instrumentih monetarne politike in postopkih Eurosistema (10). Kadar se za poravnavo na isti dan vodi več kakor ena operacija glavnega refinanciranja, se uporabi navadno povprečje mejnih obrestnih mer operacij, ki se vodijo vzporedno;

| (i) | „datum prehoda na eurogotovino“ pomeni datum, ko eurobankovci in eurokovanci pridobijo status zakonitega plačilnega sredstva v državi članici, katere valuta je euro; |
| --- | --- |

(i)

„datum prehoda na eurogotovino“ pomeni datum, ko eurobankovci in eurokovanci pridobijo status zakonitega plačilnega sredstva v državi članici, katere valuta je euro;

| (j) | „referenčno obdobje“ pomeni obdobje 24 mesecev, ki začne teči 30 mesecev pred datumom prehoda na eurogotovino; |
| --- | --- |

(j)

„referenčno obdobje“ pomeni obdobje 24 mesecev, ki začne teči 30 mesecev pred datumom prehoda na eurogotovino;

| (k) | „leto prehoda na eurogotovino“ pomeni obdobje 12 mesecev, ki začne teči na datum prehoda na eurogotovino; |
| --- | --- |

(k)

„leto prehoda na eurogotovino“ pomeni obdobje 12 mesecev, ki začne teči na datum prehoda na eurogotovino;

| (l) | „referenčni dnevni devizni tečaj“ pomeni referenčni dnevni devizni tečaj, ki temelji na rednem dnevnem postopku usklajevanja med centralnimi bankami znotraj in zunaj Evropskega sistema centralnih bank, ki se običajno opravi ob 14.15 po srednjeevropskem času; |
| --- | --- |

(l)

„referenčni dnevni devizni tečaj“ pomeni referenčni dnevni devizni tečaj, ki temelji na rednem dnevnem postopku usklajevanja med centralnimi bankami znotraj in zunaj Evropskega sistema centralnih bank, ki se običajno opravi ob 14.15 po srednjeevropskem času;

| (m) | „iz obtoka vzeti eurobankovci“ pomenijo eurobankovce katerega koli tipa ali serije, ki so bili vzeti iz obtoka s sklepom Sveta ECB, sprejetim na podlagi člena 5 Sklepa ECB/2003/4; |
| --- | --- |

(m)

„iz obtoka vzeti eurobankovci“ pomenijo eurobankovce katerega koli tipa ali serije, ki so bili vzeti iz obtoka s sklepom Sveta ECB, sprejetim na podlagi člena 5 Sklepa ECB/2003/4;

| (n) | „ključ za izdajanje“ pomeni povprečni ključ vpisanega kapitala v fazi izdajanja določenega tipa ali serije iz obtoka vzetih eurobankovcev; |
| --- | --- |

(n)

„ključ za izdajanje“ pomeni povprečni ključ vpisanega kapitala v fazi izdajanja določenega tipa ali serije iz obtoka vzetih eurobankovcev;

| (o) | „faza izdajanja“ pomeni v zvezi z določenim tipom ali serijo eurobankovcev obdobje, ki se začne na datum, ko se v obveznostno osnovo zabeleži prva izdaja eurobankovcev tega tipa ali serije, in konča na datum, ko se v obveznostno osnovo zabeleži zadnja izdaja eurobankovcev tega tipa ali serije; |
| --- | --- |

(o)

„faza izdajanja“ pomeni v zvezi z določenim tipom ali serijo eurobankovcev obdobje, ki se začne na datum, ko se v obveznostno osnovo zabeleži prva izdaja eurobankovcev tega tipa ali serije, in konča na datum, ko se v obveznostno osnovo zabeleži zadnja izdaja eurobankovcev tega tipa ali serije;

| (p) | „odpisati“ pomeni odstraniti iz obtoka vzete eurobankovce iz bilančne postavke „bankovci v obtoku“. |
| --- | --- |

(p)

„odpisati“ pomeni odstraniti iz obtoka vzete eurobankovce iz bilančne postavke „bankovci v obtoku“.

Člen 2

Saldi znotraj Eurosistema iz naslova eurobankovcev v obtoku

1.   Saldi znotraj Eurosistema iz naslova eurobankovcev v obtoku se izračunavajo mesečno in knjižijo v poslovne knjige ECB in NCB prvi delovni dan v mesecu z valuto zadnjega delovnega dne predhodnega meseca.

Ko država članica sprejme euro, se saldi znotraj Eurosistema iz naslova eurobankovcev v obtoku, izračunani skladno s prvim pododstavkom, knjižijo v poslovne knjige ECB in NCB z valuto na datum prehoda na eurogotovino.

Saldi znotraj Eurosistema iz naslova eurobankovcev v obtoku se za obdobje od 1. januarja do 31. januarja prvega leta, v katerem se uporabi posamezna petletna uskladitev v skladu s členom 29.3 Statuta ESCB, izračunajo iz saldov iz naslova vseh eurobankovcev v obtoku na 31. december predhodnega leta z uporabo spremenjenega ključa vpisanega kapitala.

2.   Saldi znotraj Eurosistema iz naslova eurobankovcev v obtoku, vključno s saldi, ki izhajajo iz uporabe člena 4 tega sklepa, se obrestujejo po referenčni obrestni meri.

3.   Obresti iz odstavka 2 se poravnajo četrtletno s plačili prek sistema TARGET2.

Člen 3

Metoda merjenja denarnih prihodkov

1.   Znesek denarnih prihodkov se za vsako NCB določi z merjenjem dejanskega prihodka, ki izvira iz sredstev za posebno označitev, knjiženih v njenih poslovnih knjigah. Izjema od tega so zlato, za katero se šteje, da ne ustvarja prihodka, in vrednostni papirji v imetju za namene denarne politike v skladu s Sklepom ECB/2009/16 z dne 2. julija 2009 o izvajanju programa nakupa kritih obveznic (11), za katere se šteje, da ustvarjajo prihodek po referenčni obrestni meri.

2.   Kadar je vrednost sredstev NCB za posebno označitev višja ali nižja od vrednosti njene obveznostne osnove, se razlika poravna tako, da se vrednost razlike obrestuje po referenčni obrestni meri.

Člen 4

Prilagoditve saldov znotraj Eurosistema

1.   Za potrebe izračunavanja denarnih prihodkov se saldi znotraj Eurosistema iz naslova eurobankovcev v obtoku za vsako NCB prilagodijo s kompenzacijskim zneskom, ki se določi po naslednji formuli:

C = (K – A) × S

kjer velja:

| C | je kompenzacijski znesek; |
| --- | --- |
| K | je znesek v eurih za vsako NCB, ki se izračuna iz povprečne vrednosti bankovcev v obtoku med referenčnim obdobjem z uporabo ključa vpisanega kapitala, pri čemer se znesek bankovcev v obtoku, denominiranih v nacionalni valuti države članice, ki uvaja euro, pretvori v eure po referenčnem dnevnem deviznem tečaju med referenčnim obdobjem; |
| A | je za vsako NCB povprečna vrednost v eurih, ki jo imajo bankovci v obtoku med referenčnim obdobjem, pretvorjena v eure po referenčnem dnevnem deviznem tečaju med referenčnim obdobjem; |
| S | je naslednji koeficient za vsako poslovno leto, z začetkom na datum prehoda na eurogotovino:






  Poslovno leto | Koeficient |
| Leto prehoda na eurogotovino | 1 |
| Leto prehoda na eurogotovino plus eno leto | 0,8606735 |
| Leto prehoda na eurogotovino plus dve leti | 0,7013472 |
| Leto prehoda na eurogotovino plus tri leta | 0,5334835 |
| Leto prehoda na eurogotovino plus štiri leta | 0,3598237 |
| Leto prehoda na eurogotovino plus pet let | 0,1817225 |

C

je kompenzacijski znesek;

K

je znesek v eurih za vsako NCB, ki se izračuna iz povprečne vrednosti bankovcev v obtoku med referenčnim obdobjem z uporabo ključa vpisanega kapitala, pri čemer se znesek bankovcev v obtoku, denominiranih v nacionalni valuti države članice, ki uvaja euro, pretvori v eure po referenčnem dnevnem deviznem tečaju med referenčnim obdobjem;

A

je za vsako NCB povprečna vrednost v eurih, ki jo imajo bankovci v obtoku med referenčnim obdobjem, pretvorjena v eure po referenčnem dnevnem deviznem tečaju med referenčnim obdobjem;

S

je naslednji koeficient za vsako poslovno leto, z začetkom na datum prehoda na eurogotovino:

Poslovno leto

Koeficient

Leto prehoda na eurogotovino

1

Leto prehoda na eurogotovino plus eno leto

0,8606735

Leto prehoda na eurogotovino plus dve leti

0,7013472

Leto prehoda na eurogotovino plus tri leta

0,5334835

Leto prehoda na eurogotovino plus štiri leta

0,3598237

Leto prehoda na eurogotovino plus pet let

0,1817225

2.   Vsota kompenzacijskih zneskov nacionalnih centralnih bank mora biti enaka nič.

3.   Kompenzacijski zneski se izračunajo vsakokrat, ko država članica sprejme euro ali se spremeni ključ vpisanega kapitala ECB.

4.   Ko NCB vstopi v Eurosistem, se njen kompenzacijski znesek razporedi drugim NCB sorazmerno z njihovimi deleži v ključu vpisanega kapitala in z obrnjenim predznakom (+/–) ter se doda vsem kompenzacijskim zneskom, ki zanje že veljajo.

5.   Kompenzacijski zneski in računovodske vknjižbe za izenačitev teh kompenzacijskih zneskov se knjižijo na posebne račune za transakcije znotraj Eurosistema v poslovnih knjigah vsake NCB z valuto na datum prehoda na eurogotovino in enakim datumom valute v vsakem naslednjem letu obdobja prilagoditve. Računovodske vknjižbe za izenačitev kompenzacijskih zneskov se ne obrestujejo.

6.   Z odstopanjem od odstavka 1 se ob pojavu posebnih primerov, povezanih s spremembami v obtoku bankovcev, kakor so določeni v Prilogi III k temu sklepu, saldi znotraj Eurosistema iz naslova eurobankovcev v obtoku za vsako NCB prilagodijo skladno z določbami navedene priloge.

7.   Prilagoditve saldov znotraj Eurosistema, določene v tem členu, se prenehajo uporabljati prvi dan šestega leta po upoštevnem letu prehoda na eurogotovino.

Člen 5

Izračun in razporeditev denarnega prihodka

1.   ECB dnevno izračuna denarne prihodke za vsako NCB. Izračun temelji na računovodskih podatkih, ki jih NCB sporočajo ECB. ECB obvešča NCB o kumulativnih zneskih na četrtletni osnovi.

2.   Znesek denarnih prihodkov vsake NCB se zniža za znesek, enak natečenim oziroma plačanim obrestim za obveznosti, ki so vključene v obveznostno osnovo, in v skladu s katerim koli sklepom Sveta ECB na podlagi drugega pododstavka člena 32.4 Statuta ESCB.

3.   Razporeditev vsote denarnih prihodkov vsake NCB v sorazmerju s ključem vpisanega kapitala se opravi na koncu vsakega poslovnega leta.

Člen 6

Izračun in razporeditev prihodka, ki izhaja iz odpisa eurobankovcev

1.   Iz obtoka vzeti eurobankovci ostanejo del obveznostne osnove, dokler se ne zamenjajo ali odpišejo, kar od tega se zgodi prej.

2.   Svet ECB se lahko odloči, da odpiše iz obtoka vzete eurobankovce, pri čemer mora določiti datum odpisa in skupni znesek rezervacij, ki jih je treba oblikovati za tiste iz obtoka vzete eurobankovce, za katere se še pričakuje, da bodo zamenjani.

3.   Iz obtoka vzeti eurobankovci se odpišejo, kakor sledi:

| (a) | Na datum odpisa se postavka „Bankovci v obtoku“ v bilancah stanja ECB in NCB zmanjša za skupni znesek iz obtoka vzetih eurobankovcev, ki so še vedno v obtoku. Za ta namen se dejanski zneski iz obtoka vzetih eurobankovcev, ki so bili dani v obtok, prilagodijo na sorazmerne zneske, izračunane v skladu s ključem za izdajanje, razlike pa se poravnajo med ECB in NCB. |
| --- | --- |

(a)

Na datum odpisa se postavka „Bankovci v obtoku“ v bilancah stanja ECB in NCB zmanjša za skupni znesek iz obtoka vzetih eurobankovcev, ki so še vedno v obtoku. Za ta namen se dejanski zneski iz obtoka vzetih eurobankovcev, ki so bili dani v obtok, prilagodijo na sorazmerne zneske, izračunane v skladu s ključem za izdajanje, razlike pa se poravnajo med ECB in NCB.

| (b) | Prilagojeni znesek iz obtoka vzetih eurobankovcev se odpiše iz bilančne postavke „bankovci v obtoku“ v izkaz poslovnega izida NCB. |
| --- | --- |

(b)

Prilagojeni znesek iz obtoka vzetih eurobankovcev se odpiše iz bilančne postavke „bankovci v obtoku“ v izkaz poslovnega izida NCB.

| (c) | Vsaka NCB oblikuje rezervacije za iz obtoka vzete eurobankovce, za katere se še pričakuje, da bodo zamenjani. Te rezervacije morajo biti enake deležu zadevne NCB v skupnem znesku rezervacij, izračunanem z uporabo ključa za izdajanje. |
| --- | --- |

(c)

Vsaka NCB oblikuje rezervacije za iz obtoka vzete eurobankovce, za katere se še pričakuje, da bodo zamenjani. Te rezervacije morajo biti enake deležu zadevne NCB v skupnem znesku rezervacij, izračunanem z uporabo ključa za izdajanje.

4.   Iz obtoka vzeti eurobankovci, ki se zamenjajo po datumu odpisa, se knjižijo v poslovnih knjigah tiste NCB, ki jih je sprejela. Pritok iz obtoka vzetih eurobankovcev se prerazdeli med NCB najmanj enkrat letno ob uporabi ključa za izdajanje, razlike pa se poravnajo med njimi. Vsaka NCB pobota sorazmerni znesek s svojimi rezervacijami ali, če pritok presega rezervacije, knjiži odgovarjajoč odhodek v svojem izkazu poslovnega izida.

5.   Svet ECB letno pregleduje skupni znesek rezervacij.

Člen 7

Razveljavitev

S tem sklepom se razveljavi Sklep ECB/2001/16. Sklicevanja na razveljavljeni sklep se razlagajo kot sklicevanja na ta sklep in se berejo v skladu s korelacijsko tabelo v Prilogi V.

Člen 8

Začetek veljavnosti

Ta sklep začne veljati 31. decembra 2010.

V Frankfurtu na Majni, 25. novembra 2010

Predsednik ECB

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  UL L 337, 20.12.2001, str. 55.

1

(2)  Glej Prilogo IV.

2

(3)  UL L 139, 11.5.1998, str. 1.

3

(4)  UL L 207, 28.7.2006, str. 39.

4

(5)  Glej stran 26 tega Uradnega lista. Sklep ECB/2010/29 je bil sprejet pred objavo Sklepa ECB/2010/23.

5

(6)  Še ni objavljen v Uradnem listu. Sklep ECB/2010/24 je bil sprejet pred objavo Sklepa ECB/2010/23.

6

(7)  UL L 78, 25.3.2003, str. 16.

7

(8)  UL L 177, 30.6.2006, str. 1.

8

(9)  Glej stran 31 tega Uradnega lista.

9

(10)  UL L 310, 11.12.2000, str. 1.

10

(11)  UL L 175, 4.7.2009, str. 18.

11

---

PRILOGA I

SESTAVA OBVEZNOSTNE OSNOVE

| A. | Obveznostna osnova vključuje, z izključitvijo vseh drugih postavk:






  1. | bankovce v obtoku
  Za potrebe te priloge za vsako NCB, ki vstopi v Eurosistem, v letu prehoda na eurogotovino „bankovci v obtoku“:






  (a) | vključujejo bankovce, ki jih izda NCB in so denominirani v njeni nacionalni denarni enoti; in |
| --- | --- | --- | --- |

A.

Obveznostna osnova vključuje, z izključitvijo vseh drugih postavk:

1.

bankovce v obtoku

Za potrebe te priloge za vsako NCB, ki vstopi v Eurosistem, v letu prehoda na eurogotovino „bankovci v obtoku“:

(a)

vključujejo bankovce, ki jih izda NCB in so denominirani v njeni nacionalni denarni enoti; in

| (b) | se morajo znižati za vrednost neobrestovanih posojil, ki se nanašajo na preddobavljene eurobankovce, ki še niso bili knjiženi v breme (del postavke sredstev 6 v HBS). |
| --- | --- |

(b)

se morajo znižati za vrednost neobrestovanih posojil, ki se nanašajo na preddobavljene eurobankovce, ki še niso bili knjiženi v breme (del postavke sredstev 6 v HBS).

Po upoštevnem letu prehoda na eurogotovino pomenijo „bankovci v obtoku“ za vsako NCB bankovce, denominirane v eurih, vsi drugi bankovci pa so izključeni.

Če je datum prehoda na eurogotovino dan, ko je sistem TARGET2 zaprt, je obveznost NCB, ki izhaja iz eurobankovcev, preddobavljenih v skladu s Smernico ECB/2006/9 in prispelih v obtok pred datumom prehoda na eurogotovino, del obveznostne osnove (kot del korespondenčnih računov v postavki obveznosti 10.4 v HBS), dokler obveznost ne postane del obveznosti znotraj Eurosistema, ki izhajajo iz transakcij prek sistema TARGET2;

| 2. | obveznosti do kreditnih institucij euroobmočja, povezane z operacijami denarne politike in denominirane v eurih, kar vključuje vse naslednje:






  (a) | tekoče račune, vključno z obveznimi rezervami v skladu s členom 19.1 Statuta ESCB (postavka obveznosti 2.1 v HBS); |
| --- | --- | --- |

2.

obveznosti do kreditnih institucij euroobmočja, povezane z operacijami denarne politike in denominirane v eurih, kar vključuje vse naslednje:

(a)

tekoče račune, vključno z obveznimi rezervami v skladu s členom 19.1 Statuta ESCB (postavka obveznosti 2.1 v HBS);

| (b) | zneske v depozitu v okviru Eurosistemove odprte ponudbe mejnega depozita (postavka obveznosti 2.2 v HBS); |
| --- | --- |

(b)

zneske v depozitu v okviru Eurosistemove odprte ponudbe mejnega depozita (postavka obveznosti 2.2 v HBS);

| (c) | vezane depozite (postavka obveznosti 2.3 v HBS); |
| --- | --- |

(c)

vezane depozite (postavka obveznosti 2.3 v HBS);

| (d) | obveznosti iz naslova povratnih operacij finega uravnavanja (postavka obveznosti 2.4 v HBS); |
| --- | --- |

(d)

obveznosti iz naslova povratnih operacij finega uravnavanja (postavka obveznosti 2.4 v HBS);

| (e) | depozite v povezavi s pozivi h kritju (postavka obveznosti 2.5 v HBS); |
| --- | --- |

(e)

depozite v povezavi s pozivi h kritju (postavka obveznosti 2.5 v HBS);

| 3. | depozitne obveznosti do nasprotnih strank Eurosistema, ki ne izpolnijo svojih obveznosti, ki so bile prerazvrščene iz postavke obveznosti 2.1 v HBS; |
| --- | --- |

3.

depozitne obveznosti do nasprotnih strank Eurosistema, ki ne izpolnijo svojih obveznosti, ki so bile prerazvrščene iz postavke obveznosti 2.1 v HBS;

| 4. | obveznosti NCB znotraj Eurosistema, ki izhajajo iz izdaje dolžniških certifikatov ECB v skladu s poglavjem 3.3 Priloge I k Smernici ECB/2000/7 (postavka obveznosti 10.2 v HBS); |
| --- | --- |

4.

obveznosti NCB znotraj Eurosistema, ki izhajajo iz izdaje dolžniških certifikatov ECB v skladu s poglavjem 3.3 Priloge I k Smernici ECB/2000/7 (postavka obveznosti 10.2 v HBS);

| 5. | neto obveznosti znotraj Eurosistema iz naslova eurobankovcev v obtoku, vključno z obveznostmi, ki izhajajo iz uporabe člena 4 tega sklepa (del postavke obveznosti 10.3 v HBS); |
| --- | --- |

5.

neto obveznosti znotraj Eurosistema iz naslova eurobankovcev v obtoku, vključno z obveznostmi, ki izhajajo iz uporabe člena 4 tega sklepa (del postavke obveznosti 10.3 v HBS);

| 6. | neto obveznosti znotraj Eurosistema, ki izhajajo iz transakcij prek sistema TARGET2, obrestovane po referenčni obrestni meri (del postavke obveznosti 10.4 v HBS). |
| --- | --- |

6.

neto obveznosti znotraj Eurosistema, ki izhajajo iz transakcij prek sistema TARGET2, obrestovane po referenčni obrestni meri (del postavke obveznosti 10.4 v HBS).

| B. | Znesek obveznostne osnove se za vsako NCB izračuna v skladu s harmoniziranimi računovodskimi načeli in pravili, določenimi v Smernici ECB/2010/20. |
| --- | --- |

B.

Znesek obveznostne osnove se za vsako NCB izračuna v skladu s harmoniziranimi računovodskimi načeli in pravili, določenimi v Smernici ECB/2010/20.

---

PRILOGA II

SREDSTVA ZA POSEBNO OZNAČITEV

| A. | Sredstva za posebno označitev vključujejo, z izključitvijo vseh drugih postavk:






  1. | posojila kreditnim institucijam euroobmočja, povezana z operacijami denarne politike, denominirana v eurih (postavka sredstev 5 v HBS); |
| --- | --- | --- |

A.

Sredstva za posebno označitev vključujejo, z izključitvijo vseh drugih postavk:

1.

posojila kreditnim institucijam euroobmočja, povezana z operacijami denarne politike, denominirana v eurih (postavka sredstev 5 v HBS);

| 2. | vrednostne papirje v imetju za namene denarne politike (postavka sredstev 7.1 v HBS); |
| --- | --- |

2.

vrednostne papirje v imetju za namene denarne politike (postavka sredstev 7.1 v HBS);

| 3. | terjatve znotraj Eurosistema, enakovredne prenosu deviznih rezerv razen zlata na ECB v skladu s členom 30 Statuta ESCB (del postavke sredstev 9.2 v HBS); |
| --- | --- |

3.

terjatve znotraj Eurosistema, enakovredne prenosu deviznih rezerv razen zlata na ECB v skladu s členom 30 Statuta ESCB (del postavke sredstev 9.2 v HBS);

| 4. | neto terjatve znotraj Eurosistema iz naslova eurobankovcev v obtoku, vključno s terjatvami, ki izhajajo iz uporabe člena 4 tega sklepa (del postavke sredstev 9.4 v HBS); |
| --- | --- |

4.

neto terjatve znotraj Eurosistema iz naslova eurobankovcev v obtoku, vključno s terjatvami, ki izhajajo iz uporabe člena 4 tega sklepa (del postavke sredstev 9.4 v HBS);

| 5. | neto terjatve znotraj Eurosistema, ki izhajajo iz transakcij prek sistema TARGET2, obrestovane po referenčni obrestni meri (del postavke sredstev 9.5 v HBS); |
| --- | --- |

5.

neto terjatve znotraj Eurosistema, ki izhajajo iz transakcij prek sistema TARGET2, obrestovane po referenčni obrestni meri (del postavke sredstev 9.5 v HBS);

| 6. | zlato, vključno s terjatvami v zvezi z zlatom, prenesenim na ECB, v znesku, ki dovoljuje vsaki NCB, da posebej označi del svojega zlata, ki ustreza delu celotne količine zlata, ki ga posebej označijo vse NCB, glede na njen delež v ključu vpisanega kapitala (postavka sredstev 1 in del postavke sredstev 9.2 v HBS).
  Za potrebe tega sklepa se zlato vrednoti na podlagi cene zlata v eurih za unčo z dne 31. decembra 2002; |
| --- | --- |

6.

zlato, vključno s terjatvami v zvezi z zlatom, prenesenim na ECB, v znesku, ki dovoljuje vsaki NCB, da posebej označi del svojega zlata, ki ustreza delu celotne količine zlata, ki ga posebej označijo vse NCB, glede na njen delež v ključu vpisanega kapitala (postavka sredstev 1 in del postavke sredstev 9.2 v HBS).

Za potrebe tega sklepa se zlato vrednoti na podlagi cene zlata v eurih za unčo z dne 31. decembra 2002;

| 7. | terjatve, ki izhajajo iz eurobankovcev, preddobavljenih v skladu s Smernico ECB/2006/9 in prispelih v obtok pred datumom prehoda na eurogotovino (do datuma prehoda na eurogotovino del postavke sredstev 4.1 v HBS, po tem pa del korespondenčnih računov v postavki sredstev 9.5 v HBS), vendar le, dokler takšne terjatve ne postanejo del terjatev znotraj Eurosistema, ki izhajajo iz transakcij prek sistema TARGET2; |
| --- | --- |

7.

terjatve, ki izhajajo iz eurobankovcev, preddobavljenih v skladu s Smernico ECB/2006/9 in prispelih v obtok pred datumom prehoda na eurogotovino (do datuma prehoda na eurogotovino del postavke sredstev 4.1 v HBS, po tem pa del korespondenčnih računov v postavki sredstev 9.5 v HBS), vendar le, dokler takšne terjatve ne postanejo del terjatev znotraj Eurosistema, ki izhajajo iz transakcij prek sistema TARGET2;

| 8. | neporavnane terjatve, ki izhajajo iz neizpolnjenih obveznosti nasprotnih strank Eurosistema v okviru kreditnih operacij Eurosistema, in/ali finančno premoženje ali terjatve (v razmerju do tretjih oseb), prisvojene oziroma pridobljene v okviru unovčenja zavarovanja, ki so ga zagotovile nasprotne stranke Eurosistema, ki ne izpolnijo svojih obveznosti, v okviru kreditnih operacij Eurosistema, prerazvrščene iz postavke sredstev 5 v HBS (del postavke sredstev 11.6 v HBS). |
| --- | --- |

8.

neporavnane terjatve, ki izhajajo iz neizpolnjenih obveznosti nasprotnih strank Eurosistema v okviru kreditnih operacij Eurosistema, in/ali finančno premoženje ali terjatve (v razmerju do tretjih oseb), prisvojene oziroma pridobljene v okviru unovčenja zavarovanja, ki so ga zagotovile nasprotne stranke Eurosistema, ki ne izpolnijo svojih obveznosti, v okviru kreditnih operacij Eurosistema, prerazvrščene iz postavke sredstev 5 v HBS (del postavke sredstev 11.6 v HBS).

| B. | Vrednost sredstev za posebno označitev se za vsako NCB izračuna v skladu s harmoniziranimi računovodskimi načeli in pravili, določenimi v Smernici ECB/2010/20. |
| --- | --- |

B.

Vrednost sredstev za posebno označitev se za vsako NCB izračuna v skladu s harmoniziranimi računovodskimi načeli in pravili, določenimi v Smernici ECB/2010/20.

---

PRILOGA III

A.   Prva posebna prilagoditev

Če je povprečna skupna vrednost bankovcev v obtoku v letu prehoda na eurogotovino nižja od povprečne skupne vrednosti v eurih, ki jo imajo bankovci v obtoku v referenčnem obdobju (vključno z bankovci, denominiranimi v nacionalni valuti države članice, ki je sprejela euro, in pretvorjenimi v eure po referenčnem dnevnem deviznem tečaju med referenčnim obdobjem), se koeficient „S“, ki se uporablja za leto prehoda na eurogotovino v skladu s členom 4(1), zniža z veljavnostjo za nazaj v enakem razmerju, kot se je zmanjšalo skupno povprečje bankovcev v obtoku.

Koeficient po zmanjšanju ne sme biti nižji od 0,8606735. Če se uporabi to odstopanje, je treba četrtino dobljenega zmanjšanja kompenzacijskih zneskov NCB (C), ki se uporabijo v letu prehoda na eurogotovino, prišteti h kompenzacijskim zneskom posameznih NCB, ki se uporabijo v drugem do petem letu po letu prehoda na eurogotovino v skladu s členom 4(1).

B.   Druga posebna prilagoditev

Če NCB, za katere je kompenzacijski znesek iz člena 4(1) pozitiven, plačajo neto obresti na salde znotraj Eurosistema iz naslova eurobankovcev v obtoku, ki izražajo, ko se prištejejo postavki, „neto rezultat združevanja denarnega prihodka“ v njihovih bilancah uspeha ob koncu leta, neto odhodek, se koeficient „S“, ki se uporablja za leto prehoda na eurogotovino v skladu s členom 4(1), zniža, kolikor je potrebno za odpravo tega stanja.

Koeficient po zmanjšanju ne sme biti nižji od 0,8606735. Če se uporabi to odstopanje, se četrtina dobljenega zmanjšanja kompenzacijskih zneskov NCB (C), ki se uporabljajo v letu prehoda na eurogotovino, prišteje h kompenzacijskim zneskom posameznih NCB, ki se uporabljajo v drugem do petem letu po letu prehoda na eurogotovino v skladu s členom 4(1).

---

PRILOGA IV

RAZVELJAVLJENI SKLEP IN NJEGOVE SPREMEMBE

| Sklep ECB/2001/16 | UL L 337, 20.12.2001, str. 55. |
| --- | --- |
| Sklep ECB/2003/22 | UL L 9, 15.1.2004, str. 39. |
| Sklep ECB/2006/7 | UL L 148, 2.6.2006, str. 56. |
| Sklep ECB/2007/15 | UL L 333, 19.12.2007, str. 86. |
| Sklep ECB/2009/27 | UL L 339, 22.12.2009, str. 55. |

Sklep ECB/2001/16

UL L 337, 20.12.2001, str. 55.

Sklep ECB/2003/22

UL L 9, 15.1.2004, str. 39.

Sklep ECB/2006/7

UL L 148, 2.6.2006, str. 56.

Sklep ECB/2007/15

UL L 333, 19.12.2007, str. 86.

Sklep ECB/2009/27

UL L 339, 22.12.2009, str. 55.

---

PRILOGA V

KORELACIJSKA TABELA

| Sklep ECB/2001/16 | Ta sklep |
| --- | --- |
| Člen 5a | Člen 6 |
| Člen 6 | Člen 7 |

Sklep ECB/2001/16

Ta sklep

Člen 5a

Člen 6

Člen 6

Člen 7

---

| 9.2.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 35/26 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 35/26

---

SKLEP EVROPSKE CENTRALNE BANKE

z dne 13. decembra 2010

o izdajanju eurobankovcev

(prenovitev)

(ECB/2010/29)

(2011/67/EU)

SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 128(1) Pogodbe,

ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke (v nadaljnjem besedilu: Statut ESCB) ter zlasti člena 16 Statuta ESCB,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 128(1) Pogodbe in členom 16 Statuta ESCB ima Svet Evropske centralne banke (ECB) izključno pravico odobriti izdajanje eurobankovcev v Uniji. V skladu s tema določbama lahko ECB in nacionalne centralne banke (NCB) izdajajo eurobankovce, ki so edini bankovci s statusom zakonitega plačilnega sredstva v državah članicah, katerih valuta je euro. Pravo Unije predvideva sistem pluralnosti izdajateljev bankovcev. Eurobankovce izdajajo ECB in NCB. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 128(1) Pogodbe in členom 16 Statuta ESCB ima Svet Evropske centralne banke (ECB) izključno pravico odobriti izdajanje eurobankovcev v Uniji. V skladu s tema določbama lahko ECB in nacionalne centralne banke (NCB) izdajajo eurobankovce, ki so edini bankovci s statusom zakonitega plačilnega sredstva v državah članicah, katerih valuta je euro. Pravo Unije predvideva sistem pluralnosti izdajateljev bankovcev. Eurobankovce izdajajo ECB in NCB.

| (2) | Na podlagi člena 10 Uredbe Sveta (ES) št. 974/98 z dne 3. maja 1998 o uvedbi eura (1) so ECB in NCB 1. januarja 2002 dale v obtok bankovce, denominirane v eurih. Eurobankovci so izraz iste in enotne valute in zanje velja enoten pravni režim. |
| --- | --- |

(2)

Na podlagi člena 10 Uredbe Sveta (ES) št. 974/98 z dne 3. maja 1998 o uvedbi eura (1) so ECB in NCB 1. januarja 2002 dale v obtok bankovce, denominirane v eurih. Eurobankovci so izraz iste in enotne valute in zanje velja enoten pravni režim.

| (3) | Za izdajanje bankovcev niso potrebne količinske ali druge omejitve, saj je dajanje bankovcev v obtok proces, ki ga uravnava povpraševanje. |
| --- | --- |

(3)

Za izdajanje bankovcev niso potrebne količinske ali druge omejitve, saj je dajanje bankovcev v obtok proces, ki ga uravnava povpraševanje.

| (4) | Sklep ECB/2003/4 z dne 20. marca 2003 o apoenih, specifikacijah, reprodukciji, zamenjavi in jemanju eurobankovcev iz obtoka (2) vsebuje skupna pravila o eurobankovcih. ECB je uvedla skupne tehnične specifikacije za eurobankovce in ukrepe za nadzor kakovosti, da bi zagotovila skladnost eurobankovcev s temi specifikacijami. Zato so vsi eurobankovci enakega izgleda in ravni kakovosti, med bankovci istega apoena pa ni nobenih razlik. |
| --- | --- |

(4)

Sklep ECB/2003/4 z dne 20. marca 2003 o apoenih, specifikacijah, reprodukciji, zamenjavi in jemanju eurobankovcev iz obtoka (2) vsebuje skupna pravila o eurobankovcih. ECB je uvedla skupne tehnične specifikacije za eurobankovce in ukrepe za nadzor kakovosti, da bi zagotovila skladnost eurobankovcev s temi specifikacijami. Zato so vsi eurobankovci enakega izgleda in ravni kakovosti, med bankovci istega apoena pa ni nobenih razlik.

| (5) | Za vse eurobankovce bi morale veljati enake zahteve članic Eurosistema glede sprejemanja in obdelovanja, ne glede na to, katera od njih jih je dala v obtok. Postopek repatriacije bankovcev, denominiranih v enotah nacionalnih valut, centralni banki izdajateljici za eurobankovce ne velja. Ureditev izdajanja eurobankovcev temelji na načelu ne-repatriacije eurobankovcev. |
| --- | --- |

(5)

Za vse eurobankovce bi morale veljati enake zahteve članic Eurosistema glede sprejemanja in obdelovanja, ne glede na to, katera od njih jih je dala v obtok. Postopek repatriacije bankovcev, denominiranih v enotah nacionalnih valut, centralni banki izdajateljici za eurobankovce ne velja. Ureditev izdajanja eurobankovcev temelji na načelu ne-repatriacije eurobankovcev.

| (6) | Na podlagi člena 29.1 Statuta ESCB se za vsako centralno banko, ki je članica Evropskega sistema centralnih bank, določi ponder v ključu za vpis kapitala ECB, kakor določa Sklep ECB/2008/23 z dne 12. decembra 2008 o odstotnih deležih nacionalnih centralnih bank v ključu za vpis kapitala Evropske centralne banke (3); ta ponder temelji na prebivalstvu in bruto domačemu proizvodu vsake države članice ter velja za vložke v kapital ECB, prenose deviznih rezerv NCB na ECB, razporeditev denarnih prihodkov NCB ter razdeljevanje dobička in delitev izgub ECB. |
| --- | --- |

(6)

Na podlagi člena 29.1 Statuta ESCB se za vsako centralno banko, ki je članica Evropskega sistema centralnih bank, določi ponder v ključu za vpis kapitala ECB, kakor določa Sklep ECB/2008/23 z dne 12. decembra 2008 o odstotnih deležih nacionalnih centralnih bank v ključu za vpis kapitala Evropske centralne banke (3); ta ponder temelji na prebivalstvu in bruto domačemu proizvodu vsake države članice ter velja za vložke v kapital ECB, prenose deviznih rezerv NCB na ECB, razporeditev denarnih prihodkov NCB ter razdeljevanje dobička in delitev izgub ECB.

| (7) | Eurobankovci so zakonito plačilno sredstvo v vseh državah članicah, katerih valuta je euro, prosto krožijo v euroobmočju, članice Eurosistema jih ponovno izdajajo in se smejo hraniti ali uporabljati tudi zunaj euroobmočja. Obveznosti glede izdajanja celotne vrednosti eurobankovcev v obtoku je zato treba razdeliti med članice Eurosistema v skladu z objektivnim merilom. Ustrezno merilo je delež vsake NCB v vplačanem kapitalu ECB. Ta delež se dobi tako, da se za nacionalne centralne banke sorazmerno uporabi kapitalski ključ iz člena 29.1 Statuta ESCB. Ker za ECB tega merila ni mogoče uporabiti, Svet ECB določi odstotni delež eurobankovcev, ki jih izda ECB. |
| --- | --- |

(7)

Eurobankovci so zakonito plačilno sredstvo v vseh državah članicah, katerih valuta je euro, prosto krožijo v euroobmočju, članice Eurosistema jih ponovno izdajajo in se smejo hraniti ali uporabljati tudi zunaj euroobmočja. Obveznosti glede izdajanja celotne vrednosti eurobankovcev v obtoku je zato treba razdeliti med članice Eurosistema v skladu z objektivnim merilom. Ustrezno merilo je delež vsake NCB v vplačanem kapitalu ECB. Ta delež se dobi tako, da se za nacionalne centralne banke sorazmerno uporabi kapitalski ključ iz člena 29.1 Statuta ESCB. Ker za ECB tega merila ni mogoče uporabiti, Svet ECB določi odstotni delež eurobankovcev, ki jih izda ECB.

| (8) | V skladu s členoma 9.2 in 12.1 Statuta ESCB, ki vzpostavljata načelo decentralizacije pri delovanju Eurosistema, so NCB pooblaščene za dajanje eurobankovcev v obtok in njihovo jemanje iz obtoka, vključno z bankovci, ki jih je izdala ECB. Skladno s tem načelom NCB izvajajo tudi fizično obdelavo eurobankovcev. |
| --- | --- |

(8)

V skladu s členoma 9.2 in 12.1 Statuta ESCB, ki vzpostavljata načelo decentralizacije pri delovanju Eurosistema, so NCB pooblaščene za dajanje eurobankovcev v obtok in njihovo jemanje iz obtoka, vključno z bankovci, ki jih je izdala ECB. Skladno s tem načelom NCB izvajajo tudi fizično obdelavo eurobankovcev.

| (9) | Razlika med vrednostjo eurobankovcev, dodeljeno posamezni NCB v skladu s ključem za razdelitev bankovcev, in vrednostjo eurobankovcev, ki jih ta NCB da v obtok, povzroči saldo znotraj Eurosistema. Ker ECB ne daje eurobankovcev v obtok, ima do nacionalnih centralnih bank terjatve znotraj Eurosistema v vrednosti, ki ustreza deležu eurobankovcev, ki jih izda. Obrestovanje tega salda znotraj Eurosistema vpliva na stanje prihodkov NCB in je zato predmet Sklepa ECB/2010/23 z dne 25. novembra 2010 o razporeditvi denarnih prihodkov nacionalnih centralnih bank držav članic, katerih valuta je euro (4), na podlagi člena 32 Statuta ESCB. |
| --- | --- |

(9)

Razlika med vrednostjo eurobankovcev, dodeljeno posamezni NCB v skladu s ključem za razdelitev bankovcev, in vrednostjo eurobankovcev, ki jih ta NCB da v obtok, povzroči saldo znotraj Eurosistema. Ker ECB ne daje eurobankovcev v obtok, ima do nacionalnih centralnih bank terjatve znotraj Eurosistema v vrednosti, ki ustreza deležu eurobankovcev, ki jih izda. Obrestovanje tega salda znotraj Eurosistema vpliva na stanje prihodkov NCB in je zato predmet Sklepa ECB/2010/23 z dne 25. novembra 2010 o razporeditvi denarnih prihodkov nacionalnih centralnih bank držav članic, katerih valuta je euro (4), na podlagi člena 32 Statuta ESCB.

| (10) | V skladu s členom 1 Sklepa Sveta 2010/416/EU z dne 13. julija 2010 v skladu s členom 140(2) Pogodbe o uvedbi eura v Estoniji 1. januarja 2011 (5) Estonija izpolnjuje potrebne pogoje za uvedbo eura, zato se bo odstopanje, ki ji je bilo odobreno v skladu s členom 4 Akta o pristopu iz leta 2003 (6), razveljavilo s 1. januarjem 2011. |
| --- | --- |

(10)

V skladu s členom 1 Sklepa Sveta 2010/416/EU z dne 13. julija 2010 v skladu s členom 140(2) Pogodbe o uvedbi eura v Estoniji 1. januarja 2011 (5) Estonija izpolnjuje potrebne pogoje za uvedbo eura, zato se bo odstopanje, ki ji je bilo odobreno v skladu s členom 4 Akta o pristopu iz leta 2003 (6), razveljavilo s 1. januarjem 2011.

| (11) | Glede na to, da bo Estonija 1. januarja 2011 uvedla euro, je treba Sklep ECB/2001/15 z dne 6. decembra 2001 o izdajanju eurobankovcev (7) spremeniti tako, da se določi ključ za razdelitev bankovcev, ki se bo uporabljal od 1. januarja 2011. Ker je bil Sklep ECB2001/15 že večkrat spremenjen, ga je treba zaradi jasnosti prenoviti – |
| --- | --- |

(11)

Glede na to, da bo Estonija 1. januarja 2011 uvedla euro, je treba Sklep ECB/2001/15 z dne 6. decembra 2001 o izdajanju eurobankovcev (7) spremeniti tako, da se določi ključ za razdelitev bankovcev, ki se bo uporabljal od 1. januarja 2011. Ker je bil Sklep ECB2001/15 že večkrat spremenjen, ga je treba zaradi jasnosti prenoviti –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Opredelitev pojmov

V tem sklepu:

| (a) | „NCB“ pomeni nacionalno centralno banko države članice, katere valuta je euro; |
| --- | --- |

(a)

„NCB“ pomeni nacionalno centralno banko države članice, katere valuta je euro;

| (b) | „eurobankovci“ pomenijo bankovce, ki izpolnjujejo zahteve Sklepa ECB/2003/4 in tehnične specifikacije, ki jih določi Svet ECB; |
| --- | --- |

(b)

„eurobankovci“ pomenijo bankovce, ki izpolnjujejo zahteve Sklepa ECB/2003/4 in tehnične specifikacije, ki jih določi Svet ECB;

| (c) | „ključ za vpis kapitala“ pomeni deleže NCB (izražene v odstotkih) v vpisanem kapitalu ECB, dobljene tako, da se za NCB uporabijo ponderji v ključu iz člena 29.1 Statuta ESCB, ki veljajo v ustreznem poslovnem letu; |
| --- | --- |

(c)

„ključ za vpis kapitala“ pomeni deleže NCB (izražene v odstotkih) v vpisanem kapitalu ECB, dobljene tako, da se za NCB uporabijo ponderji v ključu iz člena 29.1 Statuta ESCB, ki veljajo v ustreznem poslovnem letu;

| (d) | „ključ za razdelitev bankovcev“ pomeni odstotke, dobljene tako, da se upošteva delež ECB v celotni izdaji eurobankovcev in pomnoži delež nacionalnih centralnih bank v tej celoti s ključem za vpis kapitala (zaokroženo na najbližji mnogokratnik 0,0005 odstotne točke). Če vsota dobljenih odstotkov ne znaša 100 %, se razlika izravna: (i) če je vsota manjša od 100 %, s prištevanjem 0,0005 odstotne točke najmanjšim deležem v naraščajočem zaporedju, dokler ni doseženo natančno 100 %, ali (ii) če je vsota večja od 100 %, z odštevanjem 0,0005 odstotne točke od največjih deležev v padajočem zaporedju, dokler ni doseženo natančno 100 %. Priloga I k temu sklepu podrobneje določa ključ za razdelitev bankovcev, ki se uporablja od 1. januarja 2011. |
| --- | --- |

(d)

„ključ za razdelitev bankovcev“ pomeni odstotke, dobljene tako, da se upošteva delež ECB v celotni izdaji eurobankovcev in pomnoži delež nacionalnih centralnih bank v tej celoti s ključem za vpis kapitala (zaokroženo na najbližji mnogokratnik 0,0005 odstotne točke). Če vsota dobljenih odstotkov ne znaša 100 %, se razlika izravna: (i) če je vsota manjša od 100 %, s prištevanjem 0,0005 odstotne točke najmanjšim deležem v naraščajočem zaporedju, dokler ni doseženo natančno 100 %, ali (ii) če je vsota večja od 100 %, z odštevanjem 0,0005 odstotne točke od največjih deležev v padajočem zaporedju, dokler ni doseženo natančno 100 %. Priloga I k temu sklepu podrobneje določa ključ za razdelitev bankovcev, ki se uporablja od 1. januarja 2011.

Člen 2

Izdajanje eurobankovcev

Eurobankovce izdajajo ECB in NCB.

Člen 3

Obveznosti izdajateljev

1.   NCB dajejo eurobankovce v obtok in jih jemljejo iz obtoka ter opravljajo vso fizično obdelavo vseh eurobankovcev, vključno s tistimi, ki jih izda ECB.

2.   NCB na zahtevo imetnika sprejmejo vse eurobankovce v zamenjavo za eurobankovce v isti vrednosti ali, v primeru imetnika računa, za knjiženje v dobro računa, ki ga ima pri NCB prejemnici.

3.   NCB obravnavajo vse sprejete eurobankovce kot obveznosti in jih obdelujejo na enak način.

4.   NCB ne prenesejo sprejetih eurobankovcev na druge NCB in take eurobankovce hranijo na voljo za ponovno izdajo. Veljata naslednji izjemi, v skladu s pravili, ki jih določi Svet ECB:

| (a) | NCB prejemnica sme uničiti okrnjene, poškodovane, obrabljene ali iz obtoka vzete eurobankovce; in |
| --- | --- |

(a)

NCB prejemnica sme uničiti okrnjene, poškodovane, obrabljene ali iz obtoka vzete eurobankovce; in

| (b) | eurobankovci, ki jih hranijo NCB, se smejo iz logističnih razlogov v večjih količinah prerazdeliti znotraj Eurosistema. |
| --- | --- |

(b)

eurobankovci, ki jih hranijo NCB, se smejo iz logističnih razlogov v večjih količinah prerazdeliti znotraj Eurosistema.

Člen 4

Razdelitev eurobankovcev znotraj Eurosistema

1.   Celotna vrednost eurobankovcev v obtoku se razdeli med članice Eurosistema z uporabo ključa za razdelitev bankovcev.

2.   Razlika med vrednostjo eurobankovcev, dodeljeno posamezni NCB v skladu s ključem za razdelitev bankovcev, in vrednostjo eurobankovcev, ki jih ta NCB da v obtok, povzroči saldo znotraj Eurosistema. ECB ima za vrednost, enako vrednosti eurobankovcev, ki jih izda, terjatve znotraj Eurosistema do nacionalnih centralnih bank v sorazmerju z njihovimi deleži v ključu za vpis kapitala.

Člen 5

Razveljavitev

Sklep ECB/2001/15 se razveljavi. Sklicevanja na razveljavljeni sklep se razlagajo kot sklicevanja na ta sklep.

Člen 6

Začetek veljavnosti

Ta sklep začne veljati 1. januarja 2011.

V Frankfurtu na Majni, 13. decembra 2010

Predsednik ECB

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  UL L 139, 11.5.1998, str. 1.

1

(2)  UL L 78, 25.3.2003, str. 16.

2

(3)  UL L 21, 24.1.2009, str. 66.

3

(4)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

4

(5)  UL L 196, 28.7.2010, str. 24.

5

(6)  Akt o pogojih pristopa Češke republike, Republike Estonije, Republike Cipra, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike in prilagoditvah Pogodb, na katerih temelji Evropska unija (UL L 236, 23.9.2003, str. 33).

6

(7)  UL L 337, 20.12.2001, str. 52.

7

---

PRILOGA I

KLJUČ ZA RAZDELITEV BANKOVCEV OD 1. JANUARJA 2011

| Evropska centralna banka | 8,0000 % |
| --- | --- |
| Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique | 3,1895 % |
| Deutsche Bundesbank | 24,8995 % |
| Eesti Pank | 0,2355 % |
| Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland | 1,4605 % |
| Bank of Greece | 2,5835 % |
| Banco de España | 10,9185 % |
| Banque de France | 18,6985 % |
| Banca d’Italia | 16,4310 % |
| Central Bank of Cyprus | 0,1800 % |
| Banque centrale du Luxembourg | 0,2295 % |
| Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta | 0,0830 % |
| De Nederlandsche Bank | 5,2440 % |
| Oesterreichische Nationalbank | 2,5530 % |
| Banco de Portugal | 2,3015 % |
| Banka Slovenije | 0,4325 % |
| Národná banka Slovenska | 0,9115 % |
| Suomen Pankki | 1,6485 % |
| SKUPAJ | 100,0000 % |

Evropska centralna banka

8,0000 %

Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique

3,1895 %

Deutsche Bundesbank

24,8995 %

Eesti Pank

0,2355 %

Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland

1,4605 %

Bank of Greece

2,5835 %

Banco de España

10,9185 %

Banque de France

18,6985 %

Banca d’Italia

16,4310 %

Central Bank of Cyprus

0,1800 %

Banque centrale du Luxembourg

0,2295 %

Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta

0,0830 %

De Nederlandsche Bank

5,2440 %

Oesterreichische Nationalbank

2,5530 %

Banco de Portugal

2,3015 %

Banka Slovenije

0,4325 %

Národná banka Slovenska

0,9115 %

Suomen Pankki

1,6485 %

SKUPAJ

100,0000 %

---

PRILOGA II

RAZVELJAVLJENI SKLEP IN NJEGOVE SPREMEMBE

| Sklep ECB/2001/15 | UL L 337, 20.12.2001, str. 52. |
| --- | --- |
| Sklep ECB/2003/23 | UL L 9, 15.1.2004, str. 40. |
| Sklep ECB/2004/9 | UL L 205, 9.6.2004, str. 17. |
| Sklep ECB/2006/25 | UL L 24, 31.1.2007, str. 13. |
| Sklep ECB/2007/19 | UL L 1, 4.1.2008, str. 7. |
| Sklep ECB/2008/26 | UL L 21, 24.1.2009, str. 75. |

Sklep ECB/2001/15

UL L 337, 20.12.2001, str. 52.

Sklep ECB/2003/23

UL L 9, 15.1.2004, str. 40.

Sklep ECB/2004/9

UL L 205, 9.6.2004, str. 17.

Sklep ECB/2006/25

UL L 24, 31.1.2007, str. 13.

Sklep ECB/2007/19

UL L 1, 4.1.2008, str. 7.

Sklep ECB/2008/26

UL L 21, 24.1.2009, str. 75.

---

SMERNICE

| 9.2.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 35/31 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 35/31

---

SMERNICA EVROPSKE CENTRALNE BANKE

z dne 11. novembra 2010

o pravnem okviru za računovodstvo in finančno poročanje v Evropskem sistemu centralnih bank

(prenovitev)

(ECB/2010/20)

(2011/68/EU)

SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –

ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke (v nadaljnjem besedilu: Statut ESCB) in zlasti členov 12.1, 14.3 in 26.4 Statuta ESCB,

ob upoštevanju prispevka Razširjenega sveta Evropske centralne banke (ECB) v skladu z drugo in tretjo alineo člena 46.2 Statuta ESCB,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Smernica ECB/2006/16 z dne 10. novembra 2006 o pravnem okviru za računovodstvo in finančno poročanje v Evropskem sistemu centralnih bank (1) je bila večkrat bistveno spremenjena. Ker so potrebne še dodatne spremembe, zlasti v zvezi z varovanjem pred obrestnim tveganjem in prevrednotenjem imetij posebnih pravic črpanja, bi jo bilo zaradi jasnosti treba prenoviti. |
| --- | --- |

(1)

Smernica ECB/2006/16 z dne 10. novembra 2006 o pravnem okviru za računovodstvo in finančno poročanje v Evropskem sistemu centralnih bank (1) je bila večkrat bistveno spremenjena. Ker so potrebne še dodatne spremembe, zlasti v zvezi z varovanjem pred obrestnim tveganjem in prevrednotenjem imetij posebnih pravic črpanja, bi jo bilo zaradi jasnosti treba prenoviti.

| (2) | Za Evropski sistem centralnih bank (ESCB) veljajo obveznosti poročanja v skladu s členom 15 Statuta ESCB. |
| --- | --- |

(2)

Za Evropski sistem centralnih bank (ESCB) veljajo obveznosti poročanja v skladu s členom 15 Statuta ESCB.

| (3) | V skladu s členom 26.3 Statuta ESCB pripravi Izvršilni odbor konsolidirano bilanco stanja ESCB za potrebe analiz in upravljanja. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s členom 26.3 Statuta ESCB pripravi Izvršilni odbor konsolidirano bilanco stanja ESCB za potrebe analiz in upravljanja.

| (4) | V skladu s členom 26.4 Statuta ESCB sprejme Svet ECB za uporabo člena 26 potrebna pravila za standardiziranje računovodstva in finančnega poročanja o poslovanju nacionalnih centralnih bank. |
| --- | --- |

(4)

V skladu s členom 26.4 Statuta ESCB sprejme Svet ECB za uporabo člena 26 potrebna pravila za standardiziranje računovodstva in finančnega poročanja o poslovanju nacionalnih centralnih bank.

| (5) | Razkritje, ki se nanaša na eurobankovce v obtoku, obrestovanje neto terjatev/obveznosti znotraj Eurosistema, ki izhajajo iz razdelitve eurobankovcev znotraj Eurosistema, in denarne prihodke, bi morali harmonizirati v objavljenih letnih računovodskih izkazih posameznih NCB – |
| --- | --- |

(5)

Razkritje, ki se nanaša na eurobankovce v obtoku, obrestovanje neto terjatev/obveznosti znotraj Eurosistema, ki izhajajo iz razdelitve eurobankovcev znotraj Eurosistema, in denarne prihodke, bi morali harmonizirati v objavljenih letnih računovodskih izkazih posameznih NCB –

SPREJEL NASLEDNJO SMERNICO:

POGLAVJE I

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Opredelitev pojmov

1.   V tej smernici:

| (a) | „NCB“ pomeni nacionalno centralno banko države članice, katere valuta je euro; |
| --- | --- |

(a)

„NCB“ pomeni nacionalno centralno banko države članice, katere valuta je euro;

| (b) | „računovodski nameni in nameni finančnega poročanja Eurosistema“ pomeni namene, za katere ECB pripravlja računovodske izkaze iz Priloge I v skladu s členoma 15 in 26 Statuta ESCB; |
| --- | --- |

(b)

„računovodski nameni in nameni finančnega poročanja Eurosistema“ pomeni namene, za katere ECB pripravlja računovodske izkaze iz Priloge I v skladu s členoma 15 in 26 Statuta ESCB;

| (c) | „poročevalec“ pomeni ECB ali katero od NCB; |
| --- | --- |

(c)

„poročevalec“ pomeni ECB ali katero od NCB;

| (d) | „datum četrtletnega prevrednotenja“ pomeni datum zadnjega koledarskega dne v četrtletju; |
| --- | --- |

(d)

„datum četrtletnega prevrednotenja“ pomeni datum zadnjega koledarskega dne v četrtletju;

| (e) | „konsolidacija“ pomeni računovodski proces, s katerim se finančni podatki več posamičnih pravnih subjektov združijo, kakor da pripadajo enemu subjektu; |
| --- | --- |

(e)

„konsolidacija“ pomeni računovodski proces, s katerim se finančni podatki več posamičnih pravnih subjektov združijo, kakor da pripadajo enemu subjektu;

| (f) | „leto prehoda na eurogotovino“ pomeni 12-mesečno obdobje od datuma, ko eurobankovci in eurokovanci pridobijo status zakonitega plačilnega sredstva v državi članici, katere valuta je euro; |
| --- | --- |

(f)

„leto prehoda na eurogotovino“ pomeni 12-mesečno obdobje od datuma, ko eurobankovci in eurokovanci pridobijo status zakonitega plačilnega sredstva v državi članici, katere valuta je euro;

| (g) | „ključ za razdelitev bankovcev“ pomeni odstotke, ki izhajajo iz upoštevanja deleža ECB v skupni količini izdanih eurobankovcev in uporabe ključa vpisanega kapitala na deležu nacionalnih centralnih bank v tej skupni količini, v skladu s Sklepom ECB/2010/29 z dne 13. decembra 2010 o izdajanju eurobankovcev (2); |
| --- | --- |

(g)

„ključ za razdelitev bankovcev“ pomeni odstotke, ki izhajajo iz upoštevanja deleža ECB v skupni količini izdanih eurobankovcev in uporabe ključa vpisanega kapitala na deležu nacionalnih centralnih bank v tej skupni količini, v skladu s Sklepom ECB/2010/29 z dne 13. decembra 2010 o izdajanju eurobankovcev (2);

| (h) | „kreditna institucija“ pomeni bodisi (a) kreditno institucijo v smislu člena 2 in člena 4(1)(a) Direktive 2006/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2006 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti kreditnih institucij (3), kakor se izvaja v nacionalni zakonodaji, in je pod nadzorom pristojnega organa ali (b) drugo kreditno institucijo v smislu člena 123(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, ki je predmet pregleda, po standardu primerljivega z nadzorom s strani pristojnega organa. |
| --- | --- |

(h)

„kreditna institucija“ pomeni bodisi (a) kreditno institucijo v smislu člena 2 in člena 4(1)(a) Direktive 2006/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2006 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti kreditnih institucij (3), kakor se izvaja v nacionalni zakonodaji, in je pod nadzorom pristojnega organa ali (b) drugo kreditno institucijo v smislu člena 123(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, ki je predmet pregleda, po standardu primerljivega z nadzorom s strani pristojnega organa.

2.   Opredelitve drugih tehničnih pojmov, uporabljenih v tej smernici, so navedene v Prilogi II.

Člen 2

Področje uporabe

1.   Ta smernica se uporablja za ECB in NCB za računovodske namene in namene finančnega poročanja Eurosistema.

2.   Področje uporabe te smernice je omejeno na računovodski režim in režim finančnega poročanja Eurosistema, ki ga določa Statut ESCB. Posledično se ne uporablja za nacionalna poročila in računovodske izkaze NCB. Da bi dosegli skladnost in primerljivost med režimom Eurosistema in nacionalnimi režimi, se priporoča, da NCB v obsegu, ki je mogoč, upoštevajo pravila, določena s to smernico, za svoja nacionalna poročila in računovodske izkaze.

Člen 3

Temeljne računovodske predpostavke

Uporabljajo se naslednje temeljne računovodske predpostavke:

(a)   ekonomska realnost in preglednost: računovodske metode in finančno poročanje odsevajo ekonomsko realnost, so pregledne in upoštevajo kakovostne značilnosti razumljivosti, ustreznosti, zanesljivosti in primerljivosti. Transakcije se evidentirajo in prikažejo v skladu s svojo vsebino in ekonomsko realnostjo, ne pa samo v skladu s svojo pravno obliko;

(b)   previdnost: vrednotenje sredstev in obveznosti ter priznavanje prihodkov se izvede previdno. V okviru te smernice to pomeni, da se nerealizirani dobiček v izkazu poslovnega izida ne priznava kot prihodek, temveč se evidentira neposredno na računu prevrednotenja, in da se nerealizirana izguba ob koncu leta izkaže v izkazu poslovnega izida, če presega prejšnje prihodke vrednotenja, zabeležene na ustreznem računu prevrednotenja. Skrite rezerve ali namerno napačno navajanje postavk v bilanci stanja in v izkazu poslovnega izida niso skladne s predpostavko previdnosti;

(c)   dogodki po datumu bilance stanja: sredstva in obveznosti se prilagodijo glede na dogodke, ki se zgodijo med datumom letne bilance stanja in datumom, ko pristojni organi odobrijo računovodske izkaze, če ti vplivajo na stanje sredstev ali obveznosti na datum bilance stanja. Do prilagoditve sredstev in obveznosti ne pride, razkrijejo pa se tisti dogodki, ki se zgodijo po datumu bilance stanja, če ne vplivajo na stanje sredstev in obveznosti na datum bilance stanja, vendar pa so tako pomembni, da bi njihovo nerazkritje lahko vplivalo na zmožnost uporabnikov računovodskih izkazov, da oblikujejo ustrezne ocene in odločitve;

(d)   pomembnost: odstopanja od računovodskih pravil, vključno s tistimi, ki vplivajo na izračun izkazov poslovnega izida posameznih NCB in ECB, so dovoljena samo, če se lahko zanje utemeljeno šteje, da so v vsesplošnem okviru in predstavitvi računovodskih izkazov poročevalca nepomembna;

(e)   načelo časovne neomejenosti delovanja: izkazi se pripravijo na podlagi načela časovne neomejenosti delovanja;

(f)   načelo upoštevanja nastanka poslovnega dogodka: prihodki in stroški se priznajo v obračunskem obdobju, v katerem so zasluženi oziroma povzročeni, in ne v obdobju, v katerem so prejeti oziroma plačani;

(g)   doslednost in primerljivost: merila za vrednotenje bilance stanja in priznavanje prihodkov se uporabljajo dosledno v smislu enotnosti in kontinuiranosti pristopa znotraj Eurosistema, da se zagotovi primerljivost podatkov v računovodskih izkazih.

Člen 4

Priznavanje sredstev in obveznosti

Finančna ali druga sredstva/obveznosti se priznajo v bilanci stanja poročevalca, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

| (a) | verjetno je, da bo katera koli prihodnja ekonomska korist v zvezi s postavko sredstev ali obveznosti pritekala k poročevalcu ali od njega odtekala; |
| --- | --- |

(a)

verjetno je, da bo katera koli prihodnja ekonomska korist v zvezi s postavko sredstev ali obveznosti pritekala k poročevalcu ali od njega odtekala;

| (b) | vsa tveganja in nagrade v zvezi s sredstvom ali obveznostjo so bila v bistvenem delu prenesene na poročevalca; |
| --- | --- |

(b)

vsa tveganja in nagrade v zvezi s sredstvom ali obveznostjo so bila v bistvenem delu prenesene na poročevalca;

| (c) | nabavno vrednost ali vrednost sredstev za poročevalca ali znesek obveznosti je mogoče zanesljivo izmeriti. |
| --- | --- |

(c)

nabavno vrednost ali vrednost sredstev za poročevalca ali znesek obveznosti je mogoče zanesljivo izmeriti.

Člen 5

Pristop evidentiranja poslovnih dogodkov na datum sklenitve posla in pristop evidentiranja poslovnih dogodkov na datum plačila/poravnave

1.   Pristop evidentiranja poslovnih dogodkov na datum sklenitve posla se uporablja kot osnova za evidentiranje transakcij v tuji valuti, finančnih instrumentov v tuji valuti in pripadajočih časovnih razmejitev. Za izvajanje tega pristopa sta se razvili dve različni metodi:

| (a) | „standardni pristop“, kakor je določen v poglavjih III in IV ter Prilogi III; in |
| --- | --- |

(a)

„standardni pristop“, kakor je določen v poglavjih III in IV ter Prilogi III; in

| (b) | „alternativni pristop“, kakor je določen v Prilogi III. |
| --- | --- |

(b)

„alternativni pristop“, kakor je določen v Prilogi III.

2.   Transakcije z vrednostnimi papirji, vključno z lastniškimi instrumenti, v tuji valuti se lahko še naprej evidentirajo v skladu s pristopom evidentiranja poslovnih dogodkov na datum plačila/poravnave. S tem povezane natečene obresti, vključno s premijami ali diskonti, se evidentirajo dnevno od datuma promptne poravnave.

3.   Posamezne NCB lahko za evidentiranje posameznih transakcij, finančnih instrumentov in pripadajočih časovnih razmejitev v eurih uporabljajo bodisi pristop evidentiranja poslovnih dogodkov na datum sklenitve posla ali pristop evidentiranja poslovnih dogodkov na datum plačila/poravnave.

4.   Razen računovodskih prilagoditev ob koncu četrtletja in ob koncu leta ter postavk, ki so razkrite pod „Druga sredstva“ in „Druge obveznosti“, zneski, predstavljeni kot del dnevnega finančnega poročanja za namene finančnega poročanja Eurosistema, kažejo samo denarne tokove v postavkah bilance stanja.

POGLAVJE II

SESTAVA IN PRAVILA VREDNOTENJA BILANCE STANJA

Člen 6

Sestava bilance stanja

Sestava bilance stanja ECB in posameznih NCB za namene finančnega poročanja Eurosistema temelji na strukturi, določeni v Prilogi IV.

Člen 7

Pravila vrednotenja bilance stanja

1.   Za vrednotenje bilance stanja se uporabljajo tekoči tržni tečaji in cene, razen če je v Prilogi IV določeno drugače.

2.   Prevrednotenje zlata, instrumentov v tuji valuti, vrednostnih papirjev, razen vrednostnih papirjev, razvrščenih med tiste, ki so v imetju do zapadlosti, in netržnih vrednostnih papirjev, ter finančnih instrumentov, tako bilančnih kot zabilančnih, se izvede na datum četrtletnega prevrednotenja po srednjih tržnih tečajih in cenah. To poročevalcem ne preprečuje, da pogosteje prevrednotijo svoje portfelje za interne namene, če med četrtletjem poročajo postavke v svojih bilancah stanja samo po transakcijski vrednosti.

3.   Pri zlatu se razlike zaradi spremembe cene in tečaja ne obravnavajo različno, temveč se evidentira ena sama razlika zaradi prevrednotenja zlata, ki temelji na ceni določene enote teže zlata v eurih, pridobljeni na osnovi tečaja EUR/USD na datum četrtletnega prevrednotenja. Prevrednotenje se za tujo valuto, vključno z bilančnimi in zabilančnimi transakcijami, izvaja za vsako valuto posebej. Za namene tega člena se imetja posebnih pravic črpanja, vključno z imetji v posameznih določenih tujih valutah, ki so osnova košarici valut za posebne pravice črpanja, obravnavajo kot eno imetje. Za vrednostne papirje se prevrednotenje izvaja po posameznih kodah, tj. enaka številka ISIN/tip. Vrednostni papirji, ki so v imetju za potrebe denarne politike ali so vključeni v postavko „Druga finančna sredstva“ ali „Razno“, se obravnavajo kot ločeno imetje.

4.   Vknjižbe prevrednotenja se stornirajo ob koncu naslednjega četrtletja, razen nerealizirane izgube, ki se ob koncu leta izkažejo v izkazu poslovnega izida; med četrtletjem se vse transakcije poročajo po transakcijskih cenah in tečajih.

5.   Vrednostni papirji, razvrščeni med tiste, ki so v imetju do zapadlosti, se obravnavajo kot ločeno imetje, vrednotijo se po amortizirani nabavni vrednosti in so predmet oslabitve. Netržni vrednostni papirji se obravnavajo enako. Vrednostni papirji, razvrščeni med tiste, ki so v imetju do zapadlosti, se lahko prodajo pred zapadlostjo v katerem koli od naslednjih primerov:

| (a) | če se prodana količina v primerjavi s skupnim zneskom portfelja vrednostnih papirjev, razvrščenih med tiste, ki so v imetju do zapadlosti, šteje za zanemarljivo; |
| --- | --- |

(a)

če se prodana količina v primerjavi s skupnim zneskom portfelja vrednostnih papirjev, razvrščenih med tiste, ki so v imetju do zapadlosti, šteje za zanemarljivo;

| (b) | če se vrednostni papirji prodajo v mesecu datuma zapadlosti; |
| --- | --- |

(b)

če se vrednostni papirji prodajo v mesecu datuma zapadlosti;

| (c) | v izjemnih okoliščinah, kot je znatno poslabšanje izdajateljeve kreditne sposobnosti, ali po izrecnem sklepu Sveta ECB o denarni politiki. |
| --- | --- |

(c)

v izjemnih okoliščinah, kot je znatno poslabšanje izdajateljeve kreditne sposobnosti, ali po izrecnem sklepu Sveta ECB o denarni politiki.

Člen 8

Povratne transakcije

1.   Povratna transakcija, ki se izvede v skladu s pogodbo o začasni prodaji, se evidentira kot prejeti zavarovani depozit na strani obveznosti v bilanci stanja, medtem ko postavka, ki predstavlja zavarovanje, ostane na strani sredstev v bilanci stanja. Prodane vrednostne papirje, ki se ponovno odkupijo v skladu s pogodbami o začasni prodaji, obravnava poročevalec, ki jih mora odkupiti, kakor da so zadevna sredstva še vedno del portfelja, iz katerega so bila prodana.

2.   Povratna transakcija, ki se opravi v skladu s pogodbo o začasnem nakupu, se v višini zneska posojila evidentira kot dano zavarovano posojilo na strani sredstev v bilanci stanja. Vrednostni papirji, pridobljeni v skladu s pogodbami o začasnem nakupu, se ne prevrednotijo, morebiten dobiček ali izguba iz tega naslova pa se ne izkaže v izkazu poslovnega izida poročevalca, ki sredstva posoja.

3.   Pri transakcijah posojanja vrednostnih papirjev le-ti ostanejo v bilanci stanja prenosnika. Take transakcije se evidentirajo na enak način, kot je predpisan za posle začasne prodaje. Če poročevalec, ki nastopa kot prevzemnik, izposojenih vrednostnih papirjev ob koncu leta nima na svojem skrbniškem računu, mora oblikovati rezervacije za izgube, če je tržna vrednost zadevnih vrednostnih papirjev od datuma sklenitve pogodbe o posojanju narasla. Ta prevzemnik mora izkazati obveznost za povratni prenos vrednostnih papirjev, če so bili ti vrednostni papirji medtem prodani.

4.   Zavarovane transakcije z zlatom se obravnavajo kot pogodbe o začasni prodaji. Tokovi zlata, povezani s temi zavarovanimi transakcijami, se ne evidentirajo v računovodskih izkazih, razlika med promptno in terminsko ceno transakcije pa se časovno razmeji.

5.   Povratne transakcije, vključujoč transakcije posojanja vrednostnih papirjev, izvedene v skladu s programom avtomatiziranega posojanja vrednostnih papirjev, se v bilanci stanja evidentirajo le, če je zavarovanje zagotovljeno v obliki gotovine na računu ustrezne NCB ali ECB.

Člen 9

Tržni lastniški instrumenti

1.   Ta člen se uporablja za tržne lastniške instrumente, tj. delnice ali delniške sklade, ne glede na to, ali transakcije izvede neposredno poročevalec ali njegov posrednik, razen dejavnosti, izvedenih za pokojninske sklade, udeležb v drugih družbah, naložb v hčerinske družbe ali pomembnih deležev.

2.   Lastniški instrumenti, denominirani v tujih valutah in razkriti pod „druga sredstva“, ne predstavljajo dela celotne valutne pozicije, ampak so del ločenega valutnega imetja. Izračun s tem povezanih pozitivnih in negativnih tečajnih razlik se izvede bodisi z metodo neto povprečne nabavne vrednosti bodisi z metodo povprečne nabavne vrednosti.

3.   Prevrednotenje lastniških portfeljev se izvede v skladu s členom 7(2). Prevrednotenje se izvaja po posameznih postavkah. Za delniške sklade se cenovno prevrednotenje izvede na neto osnovi in ne po posameznih delnicah. Med različnimi delnicami ali različnimi delniškimi skladi ni netiranja.

4.   Transakcije se evidentirajo v bilanci stanja po transakcijski ceni.

5.   Posredniška provizija se lahko evidentira bodisi kot transakcijski strošek, vključen v nabavno vrednost sredstev, bodisi kot izdatek v izkazu poslovnega izida.

6.   Znesek kupljene dividende se vključi v nabavno vrednost lastniškega instrumenta. Na presečni datum dividende se lahko znesek kupljene dividende obravnava kot ločena postavka, dokler izplačilo dividende še ni prejeto.

7.   Časovne razmejitve na dividende se ne knjižijo ob koncu obdobja, saj so že izkazane v tržni ceni lastniških instrumentov, razen lastniških vrednostnih papirjev, v katerih ceno ni vključena pravica do izplačila dividend.

8.   Nove izdaje delnic s pravico prednostnega nakupa za obstoječe delničarje se ob njihovi izdaji obravnavajo kot ločeno sredstvo. Strošek pridobitve se izračuna na podlagi obstoječih povprečnih nabavnih vrednosti za to delnico, izvršilne cene za novo pridobitev ter na podlagi razmerja med obstoječimi in novimi delnicami. Alternativno lahko cena pravice prednostnega nakupa temelji na vrednosti te pravice na trgu, obstoječi povprečni nabavni vrednosti delnice in tržni ceni delnice pred novo izdajo delnic s pravico prednostnega nakupa.

Člen 10

Varovanje pred obrestnim tveganjem pri vrednostnih papirjih z izvedenimi finančnimi instrumenti

1.   Varovanje pred obrestnim tveganjem pri vrednostnem papirju z izvedenim finančnim instrumentom pomeni določitev izvedenega finančnega instrumenta tako, da se s spremembo v njegovi pošteni vrednosti kompenzira pričakovana sprememba v pošteni vrednosti pred tveganjem varovanega vrednostnega papirja, ki se lahko pripiše gibanjem obrestne mere.

2.   Varovani instrument in instrument za varovanje pred tveganji se priznata in obravnavata v skladu s splošnimi določbami, pravili vrednotenja, zahtevami za priznavanje prihodkov in posebnimi zahtevami za posamezen tak instrument, določenimi v tej smernici.

3.   Z odstopanjem od člena 3(b), členov 7(3), 13(1) in (2), člena 14(1)(b) in (2)(d) ter člena 15(2) se lahko za vrednotenje varovanega vrednostnega papirja in izvedenega finančnega instrumenta za varovanjem pred tveganjem uporabijo naslednje alternativne obravnave:

| (a) | Vrednostni papir in izvedeni finančni instrument se prevrednotita, v bilanci stanja pa se prikaže njuna tržna vrednost ob koncu vsakega četrtletja. Naslednji način asimetričnega vrednotenja se uporabi za neto znesek nerealiziranega dobička/izgube pri varovanih instrumentih in instrumentih za varovanje pred tveganjem:






  (i) | neto nerealizirana izguba se izkaže v izkazu poslovnega izida ob koncu leta, priporoča pa se, da se amortizira med preostalim obdobjem do zapadlosti varovanega instrumenta, in |
| --- | --- | --- |

(a)

Vrednostni papir in izvedeni finančni instrument se prevrednotita, v bilanci stanja pa se prikaže njuna tržna vrednost ob koncu vsakega četrtletja. Naslednji način asimetričnega vrednotenja se uporabi za neto znesek nerealiziranega dobička/izgube pri varovanih instrumentih in instrumentih za varovanje pred tveganjem:

(i)

neto nerealizirana izguba se izkaže v izkazu poslovnega izida ob koncu leta, priporoča pa se, da se amortizira med preostalim obdobjem do zapadlosti varovanega instrumenta, in

| (ii) | neto nerealiziran dobiček se knjiži na račun prevrednotenja in stornira na naslednji datum prevrednotenja. |
| --- | --- |

(ii)

neto nerealiziran dobiček se knjiži na račun prevrednotenja in stornira na naslednji datum prevrednotenja.

| (b) | Varovanjem pred tveganjem za vrednostni papir, ki je že v lasti: če je povprečna nabavna vrednost varovanega vrednostnega papirja drugačna od tržne cene vrednostnega papirja ob začetku varovanja pred tveganjem, se uporabi naslednja obravnava:






  (i) | nerealizirani dobiček pri vrednostnem papirju na ta datum se knjiži na račun prevrednotenja, medtem ko se nerealizirana izguba izkaže v izkazu poslovnega izida; in |
| --- | --- | --- |

(b)

Varovanjem pred tveganjem za vrednostni papir, ki je že v lasti: če je povprečna nabavna vrednost varovanega vrednostnega papirja drugačna od tržne cene vrednostnega papirja ob začetku varovanja pred tveganjem, se uporabi naslednja obravnava:

(i)

nerealizirani dobiček pri vrednostnem papirju na ta datum se knjiži na račun prevrednotenja, medtem ko se nerealizirana izguba izkaže v izkazu poslovnega izida; in

| (ii) | določbe točke (a) se uporabljajo za spremembe tržne vrednosti po datumu začetka razmerja varovanja pred tveganjem. |
| --- | --- |

(ii)

določbe točke (a) se uporabljajo za spremembe tržne vrednosti po datumu začetka razmerja varovanja pred tveganjem.

| (c) | Priporoča se, da se bilanca neamortiriziranih premij in diskontov po stanju na datum vzpostavitve varovanja pred tveganjem, amortizira med preostalim obdobjem do zapadlosti varovanega instrumenta. |
| --- | --- |

(c)

Priporoča se, da se bilanca neamortiriziranih premij in diskontov po stanju na datum vzpostavitve varovanja pred tveganjem, amortizira med preostalim obdobjem do zapadlosti varovanega instrumenta.

4.   Kadar je obračunavanje varovanja pred tveganjem prekinjeno, se vrednostni papir in izvedeni finančni instrument, ki sta še ostala v poslovnih knjigah poročevalca, od datuma prekinitve vrednotita kot samostojna instrumenta v skladu s splošnimi pravili v tej smernici.

5.   Alternativna obravnava iz odstavka 3 se lahko uporabi samo, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

| (a) | Ob začetku varovanja pred tveganji obstaja uradna dokumentacija o razmerju varovanja pred tveganjem in cilju obvladovanja tveganja ter strategiji izvajanja varovanja pred tveganjem. Ta dokumentacija mora vsebovati vse naslednje elemente: (i) opredelitev izvedenega finančnega instrumenta, uporabljenega kot instrument za varovanje pred tveganjem; (ii) opredelitev z njim povezanega vrednostnega papirja, varovanega pred tveganjem; ter (iii) oceno učinkovitosti izvedenega finančnega instrumenta pri kompenzaciji izpostavljenosti spremembam v pošteni vrednosti vrednostnega papirja, ki nastanejo zaradi obrestnega tveganja. |
| --- | --- |

(a)

Ob začetku varovanja pred tveganji obstaja uradna dokumentacija o razmerju varovanja pred tveganjem in cilju obvladovanja tveganja ter strategiji izvajanja varovanja pred tveganjem. Ta dokumentacija mora vsebovati vse naslednje elemente: (i) opredelitev izvedenega finančnega instrumenta, uporabljenega kot instrument za varovanje pred tveganjem; (ii) opredelitev z njim povezanega vrednostnega papirja, varovanega pred tveganjem; ter (iii) oceno učinkovitosti izvedenega finančnega instrumenta pri kompenzaciji izpostavljenosti spremembam v pošteni vrednosti vrednostnega papirja, ki nastanejo zaradi obrestnega tveganja.

| (b) | Za varovanje pred tveganjem se pričakuje, da je zelo učinkovito in da je učinkovitost varovanja pred tveganjem mogoče zanesljivo izmeriti. Oceniti je treba prospektivno in retrospektivno učinkovitost. Priporoča se naslednje:






  (i) | prospektivna učinkovitost se izmeri s primerjanjem preteklih sprememb poštene vrednosti varovane postavke s preteklimi spremembami poštene vrednosti instrumenta za varovanje pred tveganjem ali s prikazom visoke statistične korelacije med pošteno vrednostjo varovane postavke in pošteno vrednostjo instrumenta za varovanje pred tveganjem; in |
| --- | --- | --- |

(b)

Za varovanje pred tveganjem se pričakuje, da je zelo učinkovito in da je učinkovitost varovanja pred tveganjem mogoče zanesljivo izmeriti. Oceniti je treba prospektivno in retrospektivno učinkovitost. Priporoča se naslednje:

(i)

prospektivna učinkovitost se izmeri s primerjanjem preteklih sprememb poštene vrednosti varovane postavke s preteklimi spremembami poštene vrednosti instrumenta za varovanje pred tveganjem ali s prikazom visoke statistične korelacije med pošteno vrednostjo varovane postavke in pošteno vrednostjo instrumenta za varovanje pred tveganjem; in

| (ii) | retrospektivna učinkovitost je izkazana, če je razmerje med dejanskim dobičkom/izgubo pri varovani postavki in dejansko izgubo/dobičkom pri instrumentu za varovanje pred tveganjem med 80 % in 125 %. |
| --- | --- |

(ii)

retrospektivna učinkovitost je izkazana, če je razmerje med dejanskim dobičkom/izgubo pri varovani postavki in dejansko izgubo/dobičkom pri instrumentu za varovanje pred tveganjem med 80 % in 125 %.

6.   Naslednje se uporabi pri varovanju pred tveganjem za skupino vrednostnih papirjev: vrednostni papirji s podobno obrestno mero se lahko združijo in varujejo pred tveganjem kot skupina samo, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

| (a) | vrednostni papirji imajo podobno trajanje; |
| --- | --- |

(a)

vrednostni papirji imajo podobno trajanje;

| (b) | skupina vrednostnih papirjev prospektivno in retrospektivno ustreza testu učinkovitosti; |
| --- | --- |

(b)

skupina vrednostnih papirjev prospektivno in retrospektivno ustreza testu učinkovitosti;

| (c) | za spremembo poštene vrednosti, ki se lahko pripiše varovanju pred tveganjem za vsak vrednostni papir v skupini, se pričakuje, da bo približno sorazmerna skupni spremembi poštene vrednosti, ki se lahko pripiše varovanju pred tveganjem za to skupino vrednostnih papirjev. |
| --- | --- |

(c)

za spremembo poštene vrednosti, ki se lahko pripiše varovanju pred tveganjem za vsak vrednostni papir v skupini, se pričakuje, da bo približno sorazmerna skupni spremembi poštene vrednosti, ki se lahko pripiše varovanju pred tveganjem za to skupino vrednostnih papirjev.

Člen 11

Sintetični instrumenti

1.   Instrumenti, kombinirani v sintetični instrument, se priznavajo in obravnavajo ločeno od drugih instrumentov, v skladu s splošnimi določbami, pravili vrednotenja, zahtevami za priznavanje prihodkov in posebnimi zahtevami za posamezen tak instrument, določenimi v tej smernici.

2.   Z odstopanjem od člena 3(b) ter členov 7(3), 13(1) in 15(2) se lahko za vrednotenje sintetičnih instrumetov uporabijo naslednje alternativne obravnave:

| (a) | nerealizirani dobiček in izguba pri instrumentih, kombiniranih v sintetični instrument, se netirajo ob koncu leta. V tem primeru se neto nerealizirani dobiček evidentira na računu prevrednotenja. Neto nerealizirana izguba se izkaže v izkazu poslovnega izida, če presega predhodne prihodke prevrednotenja, evidentirane na ustreznem računu prevrednotenja; |
| --- | --- |

(a)

nerealizirani dobiček in izguba pri instrumentih, kombiniranih v sintetični instrument, se netirajo ob koncu leta. V tem primeru se neto nerealizirani dobiček evidentira na računu prevrednotenja. Neto nerealizirana izguba se izkaže v izkazu poslovnega izida, če presega predhodne prihodke prevrednotenja, evidentirane na ustreznem računu prevrednotenja;

| (b) | vrednostni papirji, ki so del sintetičnega instrumenta, niso del celotnega imetja teh vrednostnih papirjev, ampak so del ločenega imetja; |
| --- | --- |

(b)

vrednostni papirji, ki so del sintetičnega instrumenta, niso del celotnega imetja teh vrednostnih papirjev, ampak so del ločenega imetja;

| (c) | nerealizirana izguba, ki se izkaže v izkazu poslovnega izida ob koncu leta, in ustrezen nerealizirani dobiček se ločeno amortizirata v naslednjih letih. |
| --- | --- |

(c)

nerealizirana izguba, ki se izkaže v izkazu poslovnega izida ob koncu leta, in ustrezen nerealizirani dobiček se ločeno amortizirata v naslednjih letih.

3.   Če eden od instrumentov v kombinaciji poteče, je prodan, ukinjen ali izvršen, poročevalec preneha z učinkom za naprej z alternativno obravnavo, določeno v odstavku 2, morebitni neamortizirani prihodki prevrednotenja, knjiženi v dobro v izkazu poslovnega izida v preteklih letih, pa se nemudoma stornirajo.

4.   Alternativna obravnava, določena v odstavku 2, se lahko uporabi samo, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

| (a) | posamezni instrumenti se vodijo in njihova donosnost se vrednoti kot en kombiniran instrument, bodisi na podlagi strategije obvladovanja tveganj ali na podlagi investicijske strategije; |
| --- | --- |

(a)

posamezni instrumenti se vodijo in njihova donosnost se vrednoti kot en kombiniran instrument, bodisi na podlagi strategije obvladovanja tveganj ali na podlagi investicijske strategije;

| (b) | pri začetnem priznanju so posamezni instrumenti strukturirani in določeni kot sintetični instrument; |
| --- | --- |

(b)

pri začetnem priznanju so posamezni instrumenti strukturirani in določeni kot sintetični instrument;

| (c) | uporaba alternativne obravnave odpravi ali občutno zmanjša nedoslednost vrednotenja (neusklajeno vrednotenje), ki bi nastalo z uporabo splošnih pravil, določenih v tej smernici, na ravni posameznih instrumentov; |
| --- | --- |

(c)

uporaba alternativne obravnave odpravi ali občutno zmanjša nedoslednost vrednotenja (neusklajeno vrednotenje), ki bi nastalo z uporabo splošnih pravil, določenih v tej smernici, na ravni posameznih instrumentov;

| (d) | razpoložljivost uradne dokumentacije omogoča preveritev, ali so izpolnjeni pogoji iz točk (a), (b) in (c). |
| --- | --- |

(d)

razpoložljivost uradne dokumentacije omogoča preveritev, ali so izpolnjeni pogoji iz točk (a), (b) in (c).

Člen 12

Bankovci

1.   Za izvajanje člena 49 Statuta ESCB se bankovci drugih držav članic, katerih valuta je euro, ki jih ima posamezna NCB, ne evidentirajo kot bankovci v obtoku, temveč kot saldi znotraj Eurosistema. Postopek za obravnavanje bankovcev drugih držav članic, katerih valuta je euro, je naslednji:

| (a) | NCB, ki prejme bankovce v enotah nacionalnih valut euroobmočja, ki so jih izdale druge NCB, dnevno obvešča NCB izdajateljico o vrednosti vplačanih bankovcev za menjavo, razen če je dana dnevna količina majhna. NCB izdajateljica izda NCB prejemnici odgovarjajoče plačilo prek sistema TARGET2; in |
| --- | --- |

(a)

NCB, ki prejme bankovce v enotah nacionalnih valut euroobmočja, ki so jih izdale druge NCB, dnevno obvešča NCB izdajateljico o vrednosti vplačanih bankovcev za menjavo, razen če je dana dnevna količina majhna. NCB izdajateljica izda NCB prejemnici odgovarjajoče plačilo prek sistema TARGET2; in

| (b) | podatki o „bankovcih v obtoku“ se prilagodijo v poslovnih knjigah NCB izdajateljice ob prejetju zgoraj omenjenega obvestila. |
| --- | --- |

(b)

podatki o „bankovcih v obtoku“ se prilagodijo v poslovnih knjigah NCB izdajateljice ob prejetju zgoraj omenjenega obvestila.

2.   Znesek „bankovcev v obtoku“ v bilancah stanja posameznih NCB je rezultat treh komponent:

| (a) | neprilagojene vrednosti eurobankovcev v obtoku, vključno z bankovci v enotah nacionalnih valut euroobmočja v letu prehoda na eurogotovino za NCB, ki sprejme euro, ki se izračuna v skladu z eno od naslednjih dveh metod:







  Metoda A | : | B = P – D – N – S |
| --- | --- | --- | --- |
| Metoda B | : | B = I – R – N |

(a)

neprilagojene vrednosti eurobankovcev v obtoku, vključno z bankovci v enotah nacionalnih valut euroobmočja v letu prehoda na eurogotovino za NCB, ki sprejme euro, ki se izračuna v skladu z eno od naslednjih dveh metod:

Metoda A

:

B = P – D – N – S

Metoda B

:

B = I – R – N

Pri tem:

| B | je neprilagojena vrednost „bankovcev v obtoku“, |
| --- | --- |
| P | je vrednost bankovcev, proizvedenih ali prejetih od tiskarne ali drugih NCB, |
| D | je vrednost uničenih bankovcev, |
| N | je vrednost nacionalnih bankovcev NCB izdajateljice, ki jih imajo druge NCB (o njih je bila obveščena, vendar še niso bili repatriirani), |
| I | je vrednost bankovcev, danih v obtok, |
| R | je vrednost prejetih bankovcev, |
| S | je vrednost bankovcev na zalogi/v trezorju; |

B

je neprilagojena vrednost „bankovcev v obtoku“,

P

je vrednost bankovcev, proizvedenih ali prejetih od tiskarne ali drugih NCB,

D

je vrednost uničenih bankovcev,

N

je vrednost nacionalnih bankovcev NCB izdajateljice, ki jih imajo druge NCB (o njih je bila obveščena, vendar še niso bili repatriirani),

I

je vrednost bankovcev, danih v obtok,

R

je vrednost prejetih bankovcev,

S

je vrednost bankovcev na zalogi/v trezorju;

| (b) | minus znesek neobrestovane terjatve do banke v zvezi z razširjenim testnim programom hrambe pri prenosu lastništva bankovcev, ki so povezani s tem programom; |
| --- | --- |

(b)

minus znesek neobrestovane terjatve do banke v zvezi z razširjenim testnim programom hrambe pri prenosu lastništva bankovcev, ki so povezani s tem programom;

| (c) | plus ali minus znesek prilagoditev, ki izhajajo iz uporabe ključa za razdelitev bankovcev. |
| --- | --- |

(c)

plus ali minus znesek prilagoditev, ki izhajajo iz uporabe ključa za razdelitev bankovcev.

POGLAVJE III

PRIZNAVANJE PRIHODKOV

Člen 13

Priznavanje prihodkov

1.   Za priznavanje prihodkov se uporabljajo naslednja pravila:

| (a) | realizirani dobiček in realizirana izguba se izkažeta v izkazu poslovnega izida; |
| --- | --- |

(a)

realizirani dobiček in realizirana izguba se izkažeta v izkazu poslovnega izida;

| (b) | nerealizirani dobiček se ne prizna kot prihodek, ampak se evidentira neposredno na račun prevrednotenja; |
| --- | --- |

(b)

nerealizirani dobiček se ne prizna kot prihodek, ampak se evidentira neposredno na račun prevrednotenja;

| (c) | nerealizirana izguba ob koncu leta se izkaže v izkazu poslovnega izida, kadar presega predhodne prihodke prevrednotenja, evidentirane na ustreznem računu prevrednotenja; |
| --- | --- |

(c)

nerealizirana izguba ob koncu leta se izkaže v izkazu poslovnega izida, kadar presega predhodne prihodke prevrednotenja, evidentirane na ustreznem računu prevrednotenja;

| (d) | nerealizirana izguba, izkazana v izkazu poslovnega izida, se v naslednjih letih ne stornira v breme novega nerealiziranega dobička; |
| --- | --- |

(d)

nerealizirana izguba, izkazana v izkazu poslovnega izida, se v naslednjih letih ne stornira v breme novega nerealiziranega dobička;

| (e) | nerealizirana izguba pri enem vrednostnem papirju, valuti ali imetju v zlatu se ne sme netirati z nerealiziranim dobičkom pri drugih vrednostnih papirjih, valutah ali zlatu; |
| --- | --- |

(e)

nerealizirana izguba pri enem vrednostnem papirju, valuti ali imetju v zlatu se ne sme netirati z nerealiziranim dobičkom pri drugih vrednostnih papirjih, valutah ali zlatu;

| (f) | izguba zaradi oslabitve se ob koncu leta izkaže v izkazu poslovnega izida in se ne stornira v naslednjih letih, čeprav se oslabitev zniža in je to znižanje lahko povezano z dogodkom, ki ga je mogoče opazovati in ki je nastopil po tem, ko je bila oslabitev prvič evidentirana. |
| --- | --- |

(f)

izguba zaradi oslabitve se ob koncu leta izkaže v izkazu poslovnega izida in se ne stornira v naslednjih letih, čeprav se oslabitev zniža in je to znižanje lahko povezano z dogodkom, ki ga je mogoče opazovati in ki je nastopil po tem, ko je bila oslabitev prvič evidentirana.

2.   Premije in diskonti, ki izhajajo iz izdanih in kupljenih vrednostnih papirjev, se izračunajo in prikažejo kot del obrestnih prihodkov ter se amortizirajo med preostalim obdobjem do zapadlosti vrednostnih papirjev bodisi po linearni metodi bodisi po metodi notranje stopnje donosa (IRR). Vendar pa je metoda IRR obvezna za diskontirane vrednostne papirje, ki imajo ob pridobitvi preostalo zapadlost daljšo od enega leta.

3.   Časovne razmejitve za finančna sredstva in obveznosti, npr. obveznosti iz naslova obresti in amortizirane premije/diskonti v tuji valuti, se izračunajo in evidentirajo na računih dnevno, na podlagi zadnjih razpoložljivih tečajev. Časovne razmejitve za finančna sredstva in obveznosti v eurih se izračunajo in evidentirajo na računih vsaj četrtletno. Časovne razmejitve za druge postavke se izračunajo in evidentirajo na računih vsaj letno.

4.   Ne glede na pogostnost izračunavanja časovnih razmejitev, toda z izjemami, na katere se nanaša člen 5(4), poročevalci med četrtletjem poročajo podatke po transakcijski vrednosti.

5.   Časovne razmejitve v tujih valutah se preračunajo po menjalnem tečaju na datum evidentiranja in vplivajo na valutno pozicijo.

6.   Na splošno se lahko za izračun časovnih razmejitev med letom uporablja lokalna praksa, tj. izračunajo se lahko do bodisi zadnjega poslovnega dneva bodisi zadnjega koledarskega dneva četrtletja. Toda ob koncu leta je obvezni referenčni datum 31. december.

7.   Valutni odlivi, ki povzročijo spremembo v imetju določene valute, lahko povzročijo realizirane pozitivne ali negativne tečajne razlike.

Člen 14

Stroški transakcij

1.   Za stroške transakcij se uporabljajo naslednja splošna pravila:

| (a) | metoda povprečne nabavne vrednosti se uporablja dnevno za zlato, instrumente in vrednostne papirje v tuji valuti, za izračun stroškov pridobitve prodanih postavk, ob upoštevanju vpliva gibanja menjalnega tečaja in/ali cen; |
| --- | --- |

(a)

metoda povprečne nabavne vrednosti se uporablja dnevno za zlato, instrumente in vrednostne papirje v tuji valuti, za izračun stroškov pridobitve prodanih postavk, ob upoštevanju vpliva gibanja menjalnega tečaja in/ali cen;

| (b) | povprečna nabavna cena/tečaj za sredstva/obveznosti se zmanjša/poveča za nerealizirano izgubo, izkazano v izkazu poslovnega izida ob koncu leta; |
| --- | --- |

(b)

povprečna nabavna cena/tečaj za sredstva/obveznosti se zmanjša/poveča za nerealizirano izgubo, izkazano v izkazu poslovnega izida ob koncu leta;

| (c) | ob pridobitvi kuponskih vrednostnih papirjev se znesek kupljenega kuponskega prihodka obravnava kot ločena postavka. Pri vrednostnih papirjih, denominiranih v tuji valuti, se vključi v imetje te valute, ne pa v nabavno vrednost ali ceno sredstva za namen ugotavljanja povprečne cene, niti v nabavno vrednost te valute. |
| --- | --- |

(c)

ob pridobitvi kuponskih vrednostnih papirjev se znesek kupljenega kuponskega prihodka obravnava kot ločena postavka. Pri vrednostnih papirjih, denominiranih v tuji valuti, se vključi v imetje te valute, ne pa v nabavno vrednost ali ceno sredstva za namen ugotavljanja povprečne cene, niti v nabavno vrednost te valute.

2.   Za vrednostne papirje se uporabljajo naslednja posebna pravila:

| (a) | transakcije se evidentirajo po transakcijski ceni in knjižijo v računovodskih izkazih po čisti ceni; |
| --- | --- |

(a)

transakcije se evidentirajo po transakcijski ceni in knjižijo v računovodskih izkazih po čisti ceni;

| (b) | provizije za skrbništvo in upravljanje, provizije za tekoče račune in drugi posredni stroški se ne štejejo za transakcijske stroške in se vključijo v izkaz poslovnega izida. Ne obravnavajo se kot del povprečne nabavne vrednosti posameznega sredstva; |
| --- | --- |

(b)

provizije za skrbništvo in upravljanje, provizije za tekoče račune in drugi posredni stroški se ne štejejo za transakcijske stroške in se vključijo v izkaz poslovnega izida. Ne obravnavajo se kot del povprečne nabavne vrednosti posameznega sredstva;

| (c) | prihodki se evidentirajo v bruto znesku, pri tem pa se vračljivi odbitni davek in drugi davki knjižijo ločeno; |
| --- | --- |

(c)

prihodki se evidentirajo v bruto znesku, pri tem pa se vračljivi odbitni davek in drugi davki knjižijo ločeno;

| (d) | za izračun povprečne nakupne vrednosti vrednostnega papirja se bodisi (i) vsi nakupi med dnevom po nabavni vrednosti dodajo imetju predhodnega dne, za izračun nove tehtane povprečne cene pred upoštevanjem prodaj istega dne, bodisi (ii) se lahko upoštevajo posamezni nakupi in prodaje vrednostnih papirjev v vrstnem redu, v kakršnem se zgodijo med dnevom, da bi se izračunala revidirana povprečna cena. |
| --- | --- |

(d)

za izračun povprečne nakupne vrednosti vrednostnega papirja se bodisi (i) vsi nakupi med dnevom po nabavni vrednosti dodajo imetju predhodnega dne, za izračun nove tehtane povprečne cene pred upoštevanjem prodaj istega dne, bodisi (ii) se lahko upoštevajo posamezni nakupi in prodaje vrednostnih papirjev v vrstnem redu, v kakršnem se zgodijo med dnevom, da bi se izračunala revidirana povprečna cena.

3.   Za zlato in tujo valuto se uporabljajo naslednja posebna pravila:

| (a) | transakcije v tuji valuti, ki ne spremenijo imetja te valute, se preračunajo v eure z uporabo menjalnega tečaja na datum sklenitve pogodbe ali datum poravnave ter ne vplivajo na strošek pridobitve tega imetja; |
| --- | --- |

(a)

transakcije v tuji valuti, ki ne spremenijo imetja te valute, se preračunajo v eure z uporabo menjalnega tečaja na datum sklenitve pogodbe ali datum poravnave ter ne vplivajo na strošek pridobitve tega imetja;

| (b) | transakcije v tuji valuti, ki spremenijo imetje te valute, se preračunajo v eure z uporabo menjalnega tečaja na datum sklenitve pogodbe; |
| --- | --- |

(b)

transakcije v tuji valuti, ki spremenijo imetje te valute, se preračunajo v eure z uporabo menjalnega tečaja na datum sklenitve pogodbe;

| (c) | za poravnavo zneskov glavnice, ki izhajajo iz povratnih transakcij z vrednostnimi papirji v tuji valuti ali z zlatom, se šteje, da ne spremeni imetja te valute oziroma zlata; |
| --- | --- |

(c)

za poravnavo zneskov glavnice, ki izhajajo iz povratnih transakcij z vrednostnimi papirji v tuji valuti ali z zlatom, se šteje, da ne spremeni imetja te valute oziroma zlata;

| (d) | dejanski gotovinski prejemki in plačila se preračunajo po menjalnem tečaju, ki velja na dan poravnave; |
| --- | --- |

(d)

dejanski gotovinski prejemki in plačila se preračunajo po menjalnem tečaju, ki velja na dan poravnave;

| (e) | kadar obstaja dolga pozicija, se neto prilivi valut in zlata, izvršeni med dnevom, dodajo imetju predhodnega dne po povprečni vrednosti dnevnih prilivov za vsako posamezno valuto in zlato, za izračun novega tehtanega povprečnega tečaja/cene zlata. Pri neto odlivih izračun realiziranega dobička ali izgube temelji na povprečni nabavni vrednosti imetja posamezne valute ali zlata v predhodnem dnevu, tako da ostane povprečna nabavna vrednost nespremenjena. Razlike v povprečnem tečaju/ceni zlata med prilivi in odlivi med dnevom prav tako povzročijo realizirani dobiček ali izgubo. Kjer obstajajo obveznosti v zvezi s pozicijo tuje valute ali zlata, se za zgoraj navedeni pristop uporablja nasprotni postopek. Tako na povprečno nabavno vrednost pasivne pozicije vplivajo neto odlivi, medtem ko neto prilivi zmanjšajo pozicijo pri obstoječem tehtanem povprečnem tečaju/ceni zlata in povzročijo realizirani dobiček ali izgubo; |
| --- | --- |

(e)

kadar obstaja dolga pozicija, se neto prilivi valut in zlata, izvršeni med dnevom, dodajo imetju predhodnega dne po povprečni vrednosti dnevnih prilivov za vsako posamezno valuto in zlato, za izračun novega tehtanega povprečnega tečaja/cene zlata. Pri neto odlivih izračun realiziranega dobička ali izgube temelji na povprečni nabavni vrednosti imetja posamezne valute ali zlata v predhodnem dnevu, tako da ostane povprečna nabavna vrednost nespremenjena. Razlike v povprečnem tečaju/ceni zlata med prilivi in odlivi med dnevom prav tako povzročijo realizirani dobiček ali izgubo. Kjer obstajajo obveznosti v zvezi s pozicijo tuje valute ali zlata, se za zgoraj navedeni pristop uporablja nasprotni postopek. Tako na povprečno nabavno vrednost pasivne pozicije vplivajo neto odlivi, medtem ko neto prilivi zmanjšajo pozicijo pri obstoječem tehtanem povprečnem tečaju/ceni zlata in povzročijo realizirani dobiček ali izgubo;

| (f) | stroški transakcij v tuji valuti in drugi splošni stroški se knjižijo v izkaz poslovnega izida. |
| --- | --- |

(f)

stroški transakcij v tuji valuti in drugi splošni stroški se knjižijo v izkaz poslovnega izida.

POGLAVJE IV

RAČUNOVODSKA PRAVILA ZA ZA BILANČNE INSTRUMENTE

Člen 15

Splošna pravila

1.   Terminske transakcije v tuji valuti, terminski deli valutnih zamenjav in drugi valutni instrumenti, ki vključujejo zamenjavo ene valute za drugo na določen datum v prihodnosti, se vključijo v neto valutne pozicije za izračun povprečne nakupne vrednosti ter pozitivnih in negativnih tečajnih razlik.

2.   Obrestne zamenjave, terminske pogodbe na obrestno mero, dogovori o terminski obrestni meri, drugi obrestni instrumenti in opcije se evidentirajo in prevrednotijo po posameznih postavkah. Ti instrumenti se obravnavajo ločeno od bilančnih postavk.

3.   Dobiček in izguba, ki izhajata iz zabilančnih instrumentov, se priznata in obravnavata podobno kakor pri bilančnih instrumentih.

Člen 16

Terminske transakcije v tuji valuti

1.   Terminski nakupi in prodaje se priznavajo na zabilančnih računih od datuma sklenitve posla do datuma poravnave po promptnem tečaju terminske transakcije. Realizirani dobiček in izguba od prodajnih transakcij se izračunata z uporabo povprečne nabavne vrednosti valutne pozicije na datum sklenitve posla, v skladu s postopkom dnevnega netiranja za nakupe in prodaje.

2.   Razlika med promptnim in terminskim tečajem se obravnava kot obveznost oziroma terjatev iz naslova obresti in se časovno razmeji.

3.   Na datum poravnave se zabilančne vknjižbe stornirajo.

4.   Na valutno pozicijo vplivajo terminske transakcije od datuma sklenitve posla po promptnem tečaju.

5.   Terminske pozicije se vrednotijo v povezavi s promptno pozicijo iste valute, s pobotanjem morebitnih razlik, ki se lahko pojavijo znotraj pozicije posamezne valute. Neto izguba se evidentira v breme izkaza poslovnega izida, kadar preseže predhodne prihodke vrednotenja, evidentirane na računu prevrednotenja. Neto dobiček se knjiži v dobro na računu prevrednotenja.

Člen 17

Valutne zamenjave

1.   Terminski in promptni nakupi in prodaje se priznajo na računih bilance stanja na ustrezen datum poravnave.

2.   Terminski in promptni nakupi in prodaje se priznajo na zabilančnih računih od datuma sklenitve posla do datuma poravnave po promptnem tečaju transakcij.

3.   Prodajne transakcije se priznajo po promptnem tečaju transakcije. Tako ne pride do dobička oziroma izgube.

4.   Razlika med promptnim in terminskim tečajem se obravnava kot obveznost oziroma terjatev iz naslova obresti za nakupe in prodaje in se časovno razmeji.

5.   Na datum poravnave se zabilančne vknjižbe stornirajo.

6.   Valutna pozicija se lahko spremeni samo zaradi časovnih razmejitev, denominiranih v tuji valuti.

7.   Terminska pozicija se vrednoti v povezavi s pripadajočo promptno pozicijo.

Člen 18

Terminske pogodbe na obrestno mero

1.   Terminske pogodbe na obrestno mero se evidentirajo na datum sklenitve posla na zabilančne račune.

2.   Začetno kritje se evidentira kot ločeno sredstvo, če je položeno v gotovini. Če je položeno v obliki vrednostnih papirjev, ostane nespremenjeno v bilanci stanja.

3.   Dnevne spremembe gibljivih kritij se izkažejo v izkazu poslovnega izida in vplivajo na valutno pozicijo. Enak postopek se uporabi na zaključni dan odprte pozicije, ne glede na to, ali pride do predaje. Če do predaje pride, se vknjižba o nakupu ali prodaji izvede po tržni ceni.

4.   Provizije se izkažejo v izkazu poslovnega izida.

Člen 19

Obrestne zamenjave

1.   Obrestne zamenjave se evidentirajo na datum sklenitve posla na zabilančne račune.

2.   Tekoča obrestna plačila, prejeta ali plačana, se časovno razmejijo. Plačila se lahko poravnajo na neto osnovi za vsako obrestno zamenjavo posebej, prihodki in odhodki iz natečenih obresti pa se evidentirajo na bruto osnovi.

3.   Vsaka obrestna zamenjava se prevrednoti posamično in, če je potrebno, preračuna v eure po promptnem deviznem tečaju. Priporoča se, da se nerealizirana izguba, izkazana v izkazu poslovnega izida ob koncu leta, amortizira v naslednjih letih, da se pri terminskih obrestnih zamenjavah amortizacija začne od datuma valute transakcije in da je amortizacija linearna. Nerealizirani prihodek vrednotenja se knjiži v dobro računa prevrednotenja.

4.   Provizije se izkažejo v izkazu poslovnega izida.

Člen 20

Dogovori o terminski obrestni meri

1.   Nestandardizirane terminske pogodbe o obrestni meri se evidentirajo na datum sklenitve posla na zabilančne račune.

2.   Znesek nadomestila, ki ga ena stranka plača drugi na datum poravnave, se knjiži na datum poravnave v izkaz poslovnega izida. Plačila se časovno ne razmejijo.

3.   Pri nestandardiziranih terminskih pogodbah o obrestni meri v tuji valuti plačila nadomestil vplivajo na valutno pozicijo. Plačila nadomestil se preračunajo v euro po promptnem tečaju na datum poravnave.

4.   Vse nestandardizirane terminske pogodbe o obrestni meri se prevrednotijo posamično in, če je potrebno, preračunajo v euro po promptnem deviznem tečaju. Nerealizirana izguba, izkazana v izkazu poslovnega izida ob koncu leta, se v naslednjih letih ne stornira v breme nerealiziranega dobička, razen če je instrument zapadel ali odpoklican. Nerealizirani prihodki prevrednotenja se knjižijo v dobro računa prevrednotenja.

5.   Provizije se izkažejo v izkazu poslovnega izida.

Člen 21

Terminske transakcije z vrednostnimi papirji

Terminske transakcije z vrednostnimi papirji se evidentirajo v skladu z eno od naslednjih dveh metod:

| 1. | Metoda A:







  (a) | terminske transakcije z vrednostnimi papirji se evidentirajo na zabilančne račune od datuma sklenitve posla do datuma poravnave po terminski ceni terminske transakcije; |
| --- | --- | --- |

1.

Metoda A:

(a)

terminske transakcije z vrednostnimi papirji se evidentirajo na zabilančne račune od datuma sklenitve posla do datuma poravnave po terminski ceni terminske transakcije;

| (b) | povprečna nabavna vrednost imetja vrednostnega papirja, s katerim se trguje, ostane nespremenjena do poravnave; učinki teh terminskih prodaj na dobiček in izgubo se izračunajo na datum poravnave; |
| --- | --- |

(b)

povprečna nabavna vrednost imetja vrednostnega papirja, s katerim se trguje, ostane nespremenjena do poravnave; učinki teh terminskih prodaj na dobiček in izgubo se izračunajo na datum poravnave;

| (c) | na datum poravnave se zabilančne vknjižbe stornirajo in morebitno stanje na računu prevrednotenja se knjiži v dobro izkaza poslovnega izida. Kupljeni vrednostni papir se evidentira z uporabo promptne cene na dan zapadlosti (dejanska tržna cena), medtem ko se razlika glede na izvirno terminsko ceno prizna kot realizirani dobiček ali izguba; |
| --- | --- |

(c)

na datum poravnave se zabilančne vknjižbe stornirajo in morebitno stanje na računu prevrednotenja se knjiži v dobro izkaza poslovnega izida. Kupljeni vrednostni papir se evidentira z uporabo promptne cene na dan zapadlosti (dejanska tržna cena), medtem ko se razlika glede na izvirno terminsko ceno prizna kot realizirani dobiček ali izguba;

| (d) | pri vrednostnih papirjih, denominiranih v tuji valuti, se povprečna nabavna vrednost neto valutne pozicije ne spremeni, če poročevalec že ima pozicijo v tej valuti. Če je terminsko kupljena obveznica denominirana v valuti, v kateri poročevalec nima pozicije in je zato zadevno valuto nujno kupiti, se uporabljajo pravila za nakup tujih valut iz člena 14(3)(e); |
| --- | --- |

(d)

pri vrednostnih papirjih, denominiranih v tuji valuti, se povprečna nabavna vrednost neto valutne pozicije ne spremeni, če poročevalec že ima pozicijo v tej valuti. Če je terminsko kupljena obveznica denominirana v valuti, v kateri poročevalec nima pozicije in je zato zadevno valuto nujno kupiti, se uporabljajo pravila za nakup tujih valut iz člena 14(3)(e);

| (e) | terminske pozicije se vrednotijo na ločeni osnovi glede na terminsko tržno ceno za preostali čas trajanja transakcije. Odhodek prevrednotenja ob koncu leta se knjiži v breme v izkazu poslovnega izida, prihodek prevrednotenja pa se knjiži v dobro na račun prevrednotenja. Nerealizirana izguba, izkazana v izkazu poslovnega izida ob koncu leta, se v naslednjih letih ne stornira v breme nerealiziranega dobička, razen če je instrument zapadel ali odpoklican. |
| --- | --- |

(e)

terminske pozicije se vrednotijo na ločeni osnovi glede na terminsko tržno ceno za preostali čas trajanja transakcije. Odhodek prevrednotenja ob koncu leta se knjiži v breme v izkazu poslovnega izida, prihodek prevrednotenja pa se knjiži v dobro na račun prevrednotenja. Nerealizirana izguba, izkazana v izkazu poslovnega izida ob koncu leta, se v naslednjih letih ne stornira v breme nerealiziranega dobička, razen če je instrument zapadel ali odpoklican.

| 2. | Metoda B:







  (a) | terminske transakcije z vrednostnimi papirji se evidentirajo na zabilančne račune od datuma sklenitve posla do datuma poravnave po terminski ceni terminske transakcije. Na datum poravnave se zabilančne vknjižbe stornirajo; |
| --- | --- | --- |

2.

Metoda B:

(a)

terminske transakcije z vrednostnimi papirji se evidentirajo na zabilančne račune od datuma sklenitve posla do datuma poravnave po terminski ceni terminske transakcije. Na datum poravnave se zabilančne vknjižbe stornirajo;

| (b) | ob koncu četrtletja se izvede prevrednotenje vrednostnega papirja na osnovi neto pozicije, ki izhaja iz bilance stanja in prodaj tega vrednostnega papirja, evidentiranih na zabilančnih računih. Znesek prevrednotenja je enak razliki med navedeno neto pozicijo, vrednoteno po ceni prevrednotenja, in isto pozicijo, vrednoteno po povprečni nabavni vrednosti bilančne pozicije. Ob koncu četrtletja se terminski nakupi prevrednotijo po postopku iz člena 7. Rezultat prevrednotenja je enak razliki med promptno ceno in povprečno nabavno vrednostjo nakupnih obveznosti; |
| --- | --- |

(b)

ob koncu četrtletja se izvede prevrednotenje vrednostnega papirja na osnovi neto pozicije, ki izhaja iz bilance stanja in prodaj tega vrednostnega papirja, evidentiranih na zabilančnih računih. Znesek prevrednotenja je enak razliki med navedeno neto pozicijo, vrednoteno po ceni prevrednotenja, in isto pozicijo, vrednoteno po povprečni nabavni vrednosti bilančne pozicije. Ob koncu četrtletja se terminski nakupi prevrednotijo po postopku iz člena 7. Rezultat prevrednotenja je enak razliki med promptno ceno in povprečno nabavno vrednostjo nakupnih obveznosti;

| (c) | rezultat terminske prodaje se evidentira v poslovnem letu, v katerem je bila obveznost prevzeta. Ta rezultat je enak razliki med začetno terminsko ceno in povprečno nabavno vrednostjo bilančne pozicije ali povprečno nabavno vrednostjo zabilančnih nakupnih obveznosti, če je bilančna pozicija nezadostna, v času prodaje. |
| --- | --- |

(c)

rezultat terminske prodaje se evidentira v poslovnem letu, v katerem je bila obveznost prevzeta. Ta rezultat je enak razliki med začetno terminsko ceno in povprečno nabavno vrednostjo bilančne pozicije ali povprečno nabavno vrednostjo zabilančnih nakupnih obveznosti, če je bilančna pozicija nezadostna, v času prodaje.

Člen 22

Opcije

1.   Opcije se priznajo na zabilančnih računih od datuma sklenitve posla do datuma izvedbe ali zapadlosti po izvršilni ceni osnovnega instrumenta.

2.   Premije, denominirane v tuji valuti, se preračunajo v eure po menjalnem tečaju na datum sklenitve pogodbe ali na datum poravnave. Plačana premija se prizna kot ločeno sredstvo, medtem ko se prejeta premija prizna kot ločena obveznost.

3.   Če se opcija izvrši, se osnovni instrument evidentira v bilanci stanja po izvršilni ceni, povečani ali zmanjšani za osnovno vrednost premije. Znesek osnovne opcijske premije se prilagodi na podlagi nerealizirane izgube, ki se izkaže ob koncu leta v izkazu poslovnega izida.

4.   Če se opcija ne izvrši, se znesek opcijske premije, prilagojen na podlagi nerealizirane izgube prejšnjega konca leta, izkaže v izkazu poslovnega izida, preračunan po menjalnem tečaju, ki je na voljo na datum zapadlosti.

5.   Na valutno pozicijo vplivajo dnevno gibljivo kritje za opcije vrste terminskih pogodb, kakršen koli delni odpis opcijske premije ob koncu leta, osnovno trgovanje na datum izvršitve ali opcijska premija na datum zapadlosti. Dnevne spremembe v gibljivih kritjih se izkažejo v izkazu poslovnega izida.

6.   Vsaka opcijska pogodba se prevrednoti posamično. Nerealizirana izguba, izkazana v izkazu poslovnega izida, se v naslednjih letih ne stornira v breme nerealiziranega dobička. Nerealizirani prihodki prevrednotenja se knjižijo v dobro računa prevrednotenja. Nerealizirana izguba pri eni opciji se ne sme netirati z nerealiziranim dobičkom pri kateri koli drugi opciji.

7.   Za namene odstavka 6 so tržne vrednosti tiste kotirane cene, ki jih ponudijo borza, trgovci, posredniki ali podobni subjekti. Kadar kotirane cene niso na voljo, se tržna vrednost določi s tehniko vrednotenja. Ta tehnika vrednotenja se v času uporablja dosledno in lahko se dokaže, da zagotavlja zanesljive ocene cen, ki bi jih dobili v dejanskih tržnih transakcijah.

8.   Provizije se izkažejo v izkazu poslovnega izida.

POGLAVJE V

OBVEZNOST POROČANJA

Člen 23

Oblike poročanja

1.   NCB poročajo Evropski centralni banki podatke za namene finančnega poročanja Eurosistema v skladu s to smernico.

2.   Oblike poročanja Eurosistema zajemajo vse postavke, ki so opredeljene v Prilogi IV. Vsebina postavk, ki se vključijo v različne oblike bilance stanja, je prav tako opisana v Prilogi IV.

3.   Oblike različnih objavljenih računovodskih izkazov morajo biti skladne z vsemi naslednjimi prilogami:

(a)   Priloga V: objavljen konsolidirani tedenski računovodski izkaz Eurosistema po koncu četrtletja;

(b)   Priloga VI: objavljen konsolidirani tedenski računovodski izkaz Eurosistema med četrtletjem;

(c)   Priloga VII: konsolidirana letna bilanca stanja Eurosistema.

POGLAVJE VI

LETNA OBJAVLJENA BILANCA STANJA IN IZKAZ POSLOVNEGA IZIDA

Člen 24

Objavljeni bilance stanja in izkazi poslovnega izida

Priporoča se, da NCB uskladijo svoje objavljene letne bilance stanja in izkaze poslovnega izida s prilogama VIII in IX.

POGLAVJE VII

PRAVILA KONSOLIDACIJE

Člen 25

Splošna pravila konsolidacije

1.   Konsolidirane bilance stanja Eurosistema obsegajo vse postavke iz bilanc stanja ECB in nacionalnih centralnih bank.

2.   Poročila v procesu konsolidacije morajo biti med seboj usklajena. Vsi računovodski izkazi Eurosistema se pripravljajo na podobni osnovi z uporabo enakih konsolidacijskih tehnik in postopkov.

3.   Konsolidirane bilance stanja Eurosistema pripravi ECB. Te bilance stanja spoštujejo potrebo po enotnih računovodskih načelih in tehnikah, sovpadajočih finančnih obdobjih v Eurosistemu in konsolidacijskih prilagoditvah, ki izhajajo iz transakcij in pozicij znotraj Eurosistema, ter upoštevajo kakršne koli spremembe v sestavi Eurosistema.

4.   Posamezne postavke bilance stanja, razen saldov znotraj Eurosistema, ki pripadajo posameznim NCB in ECB, se združijo v konsolidacijske namene.

5.   Saldi NCB in ECB pri tretjih osebah se v procesu konsolidacije evidentirajo v bruto znesku.

6.   Saldi znotraj Eurosistema se prikažejo v bilancah stanja ECB in NCB v skladu s Prilogo IV.

POGLAVJE VIII

KONČNE DOLOČBE

Člen 26

Razvoj, uporaba in razlaga pravil

1.   Odbor ESCB za računovodstvo in denarne prihodke (AMICO) prek Izvršilnega odbora poroča Svetu ECB o razvoju, uporabi in izvajanju pravil ESCB za računovodstvo in finančno poročanje.

2.   Pri razlagi te smernice se upoštevajo pripravljalno delo, računovodska načela, usklajena s pravom Unije, in splošno priznani mednarodni računovodski standardi.

Člen 27

Prehodna pravila

1.   NCB prevrednotijo vsa finančna sredstva in obveznosti po stanju na datum, ko so postale članice Eurosistema. Nerealizirani dobiček, ki se je pojavil pred tem datumom ali na ta datum, se loči od katerih koli nerealiziranih prihodkov vrednotenja, ki lahko nastanejo po tem datumu, in ostane pri NCB. Tržne cene in tečaji, ki so jih uporabile NCB v začetnih bilancah stanja na začetku sodelovanja v Eurosistemu, se štejejo za povprečno vrednost sredstev in obveznosti teh NCB.

2.   Priporoča se, da se nerealizirani dobiček, ki je nastal pred začetkom ali ob začetku članstva NCB v Eurosistemu, ne šteje za razdeljivega ob času prehoda, ampak ga je mogoče realizirati/razdeliti le v okviru transakcij, do katerih pride po vstopu v Eurosistem.

3.   Dobiček in izguba v zvezi z deviznimi tečaji, zlatom in cenami, nastali zaradi prenosa sredstev od NCB k ECB, se štejeta za realizirana.

4.   Ta člen ne posega v katero koli odločitev, sprejeto na podlagi člena 30 Statuta ESCB.

Člen 28

Razveljavitev

Smernica ECB/2006/16 se s to smernico razveljavi. Sklicevanja na razveljavljeno smernico se razlagajo kot sklicevanja na to smernico in se berejo v skladu s korelacijsko tabelo v Prilogi XI.

Člen 29

Začetek veljavnosti

Ta smernica začne veljati 31. decembra 2010.

Člen 30

Naslovniki

Ta smernica se uporablja za vse centralne banke Eurosistema.

V Frankfurtu na Majni, 11. novembra 2010

Za Svet ECB

Predsednik ECB

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  UL L 348, 11.12.2006, str. 1.

1

(2)  Glej stran 26 tega Uradnega lista. Sklep ECB/2010/29 je bil sprejet pred objavo Smernice ECB/2010/20.

2

(3)  UL L 177, 30.6.2006, str. 1.

3

---

PRILOGA I

RAČUNOVODSKI IZKAZI ZA EUROSISTEM

| Vrsta poročila | Interno/objavljeno | Pravna podlaga | Namen poročila |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Dnevni računovodski izkaz Eurosistema |

Vrsta poročila

Interno/objavljeno

Pravna podlaga

Namen poročila

1.

Dnevni računovodski izkaz Eurosistema

Interno

Ni

Predvsem za namene upravljanja z likvidnostjo za izvajanje člena 12.1 Statuta ESCB.

Del podatkov iz dnevnega računovodskega izkaza se uporabi za izračun denarnih prihodkov

| 2. | Razčlenjen tedenski računovodski izkaz |
| --- | --- |

2.

Razčlenjen tedenski računovodski izkaz

Interno

Ni

Podlaga za pripravo konsolidiranega tedenskega računovodskega izkaza Eurosistema

| 3. | Konsolidiran tedenski računovodski izkaz Eurosistema |
| --- | --- |

3.

Konsolidiran tedenski računovodski izkaz Eurosistema

Objavljeno

Člen 15.2 Statuta ESCB

Konsolidiran računovodski izkaz za denarno in ekonomsko analizo. Konsolidiran tedenski računovodski izkaz Eurosistema izhaja iz dnevnega računovodskega izkaza na dan poročanja

| 4. | Mesečne in četrtletne finančne informacije Eurosistema |
| --- | --- |

4.

Mesečne in četrtletne finančne informacije Eurosistema

Objavljeno in interno (1)

Uredbe s področja statistike, po katerih morajo MFI predložiti podatke

Statistična analiza

| 5. | Konsolidirana letna bilanca stanja Eurosistema |
| --- | --- |

5.

Konsolidirana letna bilanca stanja Eurosistema

Objavljeno

Člen 26.3 Statuta ESCB

Konsolidirana bilanca stanja za analitične in operativne namene

---

(1)  Mesečni podatki, vneseni v objavljene agregirane statistične podatke, ki se zahtevajo od denarnih finančnih institucij (MFI) v EU. Poleg tega morajo tudi centralne banke kot MFI na četrtletni osnovi predložiti bolj podrobne informacije od tistih, ki so navedene v mesečnih podatkih.

---

PRILOGA II

GLOSAR

—   Amortizacija: sistematično zmanjševanje premije/diskonta ali vrednosti sredstev na računih v določenem časovnem obdobju.

—   Čista cena: transakcijska cena, ki ne vključuje popusta/natečenih obresti, vključuje pa transakcijske stroške, ki predstavljajo del cene.

—   Datum poravnave: datum, na katerega je dokončen in nepreklicen prenos vrednosti evidentiran v poslovnih knjigah zadevne poravnalne institucije. Poravnava je lahko takojšnja (v realnem času), v istem dnevu (ob koncu dneva) ali na dogovorjeni datum po datumu, na katerega je bila obveznost sprejeta.

—   Datum promptne poravnave: datum, ko se poravna promptna transakcija za finančni instrument v skladu z veljavnimi tržnimi dogovori za ta finančni instrument.

—   Datum zapadlosti: datum, na katerega nominalna vrednost/glavnica zapade in je v celoti izplačljiva imetniku.

—   Diskont: razlika med nominalno vrednostjo vrednostnega papirja in njegovo ceno, če je ta cena nižja od nominalne vrednosti.

—   Diskontirani vrednostni papir: sredstvo, ki ne prinaša kuponskih obresti, njegov donos pa izhaja iz zvišanja vrednosti kapitala, ker je sredstvo izdano ali kupljeno z diskontom glede na svojo nominalno vrednost.

—   Dogovor o terminski obrestni meri: pogodba, s katero se stranki dogovorita o obrestni meri za hipotetični depozit z določeno zapadlostjo na določen datum v prihodnosti. Na datum poravnave ena stranka plača nadomestilo drugi, odvisno od razlike med pogodbeno obrestno mero in tržno obrestno mero na datum poravnave.

—   Finančna obveznost: katera koli obveznost, ki predstavlja pravno obveznost predati gotovino ali drug finančni instrument drugemu podjetju ali izmenjati finančne instrumente z drugim podjetjem pod potencialno neugodnimi pogoji.

—   Finančno sredstvo: katero koli sredstvo, ki je: (a) gotovina; (b) pogodbena pravica do prejetja gotovine ali drugega finančnega instrumenta od drugega podjetja; (c) pogodbena pravica do izmenjave finančnih instrumentov z drugim podjetjem pod potencialno ugodnimi pogoji; ali (d) lastniški instrument drugega podjetja.

—   Imetje v tuji valuti: neto pozicija v zadevni valuti. Pri tej opredelitvi se posebne pravice črpanja razumejo kot ločena valuta; transakcije, ki spremenijo neto pozicijo v posebnih pravicah črpanja so bodisi transakcije, denominirane v posebnih pravicah črpanja, bodisi transakcije v tujih valutah, ki posnemajo sestavo košarice za posebne pravice črpanja (v skladu z zadevno opredelitvijo in tehtanjem za košarico).

—   Izvršilna cena: določena cena za opcijsko pogodbo, po kateri se lahko izvrši pogodba.

—   Lastniški instrumenti: vrednostni papirji, ki prinašajo dividende, tj. delnice podjetij in vrednostni papirji, ki potrjujejo naložbo v delniški sklad.

—   Linearna depreciacija/amortizacija: depreciacija/amortizacija je v določenem obdobju določena tako, da se nabavna vrednost sredstva, zmanjšana za njegovo ocenjeno preostalo vrednost, deli z ocenjeno dobo koristnosti sredstva v razmerju glede na zadevno časovno obdobje.

—   Mednarodna identifikacijska številka vrednostnega papirja (ISIN): številka, ki jo izda ustrezni pristojni izdajateljski organ.

—   Mednarodni računovodski standardi: Mednarodni računovodski standardi (MRS), Mednarodni standardi računovodskega poročanja in pripadajoče razlage (Razlage SIC-IFRIC), naknadne spremembe teh standardov in pripadajočih razlag, prihodnji standardi in pripadajoče razlage, ki jih sprejme Evropska unija.

—   Mehanizem deviznih tečajev II (ERM II): postopki delovanja za mehanizem deviznega tečaja v tretji fazi ekonomske in monetarne unije (EMU).

—   Menjalni tečaj: vrednost neke valute za namen preračunavanja v drugo.

—   Namenski portfelj: namenska naložba na strani sredstev v bilanci stanja kot nasprotna sredstva, ki zajemajo vrednostne papirje, lastniške instrumente, vezane depozite in tekoče račune udeležbe v drugih družbah in/ali naložbe v hčerinske družbe. Ustreza določljivi postavki na strani obveznosti v bilanci stanja, ne glede na to, ali obstajajo kakšne pravne ali druge omejitve.

—   Nerealizirani dobiček/izguba: dobiček/izguba, ki izhaja iz prevrednotenja sredstev v primerjavi s prilagojeno nabavno vrednostjo teh sredstev.

—   Notranja stopnja donosa: diskontna stopnja, pri kateri je knjigovodska vrednost vrednostnega papirja enaka sedanji vrednosti prihodnjega denarnega toka.

—   Obrestna zamenjava: pogodbeni dogovor o izmenjavi denarnih tokov, ki predstavljajo tokove periodičnih obrestnih izplačil z nasprotno stranko, bodisi v eni valuti ali dveh različnih valutah pri medvalutnih transakcijah.

—   Obveznost: sedanja obveznost podjetja, ki izhaja iz preteklih dogodkov, poravnava katere naj bi povzročila odtok virov, ki predstavljajo ekonomske koristi, iz podjetja.

—   Opcija: pogodba, ki daje imetniku pravico, ne pa obveznosti, da odkupi ali proda določeno količino določenih delnic, borznega blaga, valute, indeksa ali dolga po določeni ceni v določenem obdobju ali na datum zapadlosti.

—   Opcija vrste terminskih pogodb: naštete opcije, kjer se gibljivo kritje plača ali prejme dnevno.

—   Oslabitev: znižanje vračljivega zneska pod knjigovodski znesek.

—   Pogodba o povratni prodaji in ponovnem odkupu (začasen nakup): pogodba, po kateri se imetnik gotovine strinja s tem, da kupi sredstvo, in obenem s tem, da ga proda nazaj za dogovorjeno ceno na zahtevo po poteku določenega časa ali ob nekem nepredvidenem dogodku. Včasih je transakcija začasne prodaje dogovorjena prek tretje osebe (tristranski repo).

—   Poravnava: dejanje, ki odpravi obveznosti v zvezi s prenosi denarja ali sredstev med dvema ali več strankami. V okviru transakcij znotraj Eurosistema se poravnava nanaša na izničenje neto saldov, ki izhajajo iz transakcij znotraj Eurosistema, in zahteva prenos sredstev.

—   Posebna pravica črpanja: mednarodno obrestonosno rezervno sredstvo, ki ga je leta 1969 ustvaril MDS kot dopolnitev drugim rezervnim sredstvom držav članic.

—   Povprečna nabavna vrednost: metoda drsečega ali tehtanega povprečja, pri kateri se vrednost vsakega nakupa doda obstoječi knjigovodski vrednosti, da se dobi nova tehtana povprečna nabavna vrednost.

—   Povratna transakcija: operacija, s katero poročevalec kupi (začasni nakup) ali proda (začasna prodaja) sredstva v skladu s pogodbo o začasni prodaji ali izvede kreditne posle z zavarovanjem.

—   Premija: razlika med nominalno vrednostjo vrednostnega papirja in njegovo ceno, če je ta cena višja od nominalne vrednosti.

—   Pristop evidentiranja poslovnih dogodkov na datum plačila/poravnave: računovodski pristop, po katerem so poslovni dogodki evidentirani na datum poravnave.

—   Pristop evidentiranja poslovnih dogodkov na datum sklenitve posla: računovodski pristop, pri katerem se posli knjižijo na datum transakcije.

—   Prisvojitev: dejanje pridobitve imetništva nad vrednostnimi papirji, posojili ali drugimi sredstvi, ki jih je poročevalec prejel kot zavarovanje, kot sredstvo za izvršitev prvotne terjatve.

—   Program avtomatiziranega posojanja vrednostnih papirjev (ASLP): finančna operacija, ki združuje transakcije začasne prodaje in začasnega nakupa, ko se posebno zavarovanje posodi nasproti splošnemu zavarovanju. S temi transakcijami posojanja in izposojanja se ustvarja prihodek zaradi različnih reodkupnih tečajev obeh transakcij, tj. prejeta marža. Operacija se lahko izvede po lastniškem programu, tj. banka, ki ta program ponuja, je sama končna nasprotna stranka, ali pa po posredniškem programu, tj. banka, ki ta program ponuja, deluje le kot posrednik, končna nasprotna stranka pa je institucija, s katero se dejansko sklenejo posli posojanja vrednostnih papirjev.

—   Promptni tečaj: tečaj, po katerem se poravna transakcija na datum promptne poravnave. V zvezi s terminskimi transakcijami v tuji valuti je promptni tečaj tisti tečaj, ki se mu dodajo terminske točke, da se izpelje terminski tečaj.

—   Računi prevrednotenja: računi bilance stanja za evidentiranje razlike v vrednosti sredstva ali obveznosti med prilagojeno nabavno vrednostjo pridobitve in njenim vrednotenjem po tržni ceni ob koncu obdobja, kadar je prva vrednost višja od druge vrednosti v primeru sredstev in kadar je druga vrednost nižja od prve vrednosti v primeru obveznosti. Vključujejo razlike v kotaciji cen in/ali tržnih menjalnih tečajih.

—   Razširjeni testni program hrambe: program, ki ga predstavlja depo zunaj euroobmočja, s katerim upravlja komercialna banka in kjer so eurobankovci v hrambi v imenu Eurosistema za dostavljanje in prejemanje eurobankovcev.

—   Realizirani dobiček/izguba: dobiček/izguba, ki izhaja iz razlike med prodajno ceno bilančne postavke in njeno prilagojeno nabavno vrednostjo.

—   Rezervacije: zneski, izločeni pred ugotovitvijo dobička ali izgube, za zavarovanje pred kakršno koli znano ali predvideno obveznostjo ali tveganjem, katerega stroškov ni mogoče natančno določiti (glej „Rezerve“). Rezervacije za prihodnje obveznosti in stroške se ne smejo uporabiti za prilagoditev vrednosti sredstev.

—   Rezerve: znesek, izločen iz razdeljivega dobička, ki ni namenjen poravnavi neke določene obveznosti, nepredvidenega izdatka ali pričakovanega zmanjšanja vrednosti sredstev, za katerega je znano, da obstaja na datum bilance stanja.

—   Sintetični instrument: finančni instrument, ustvarjen umetno s kombiniranjem dveh ali več instrumentov z namenom posnemanja denarnega toka in vzorcev vrednotenja nekega drugega instrumenta. To se običajno stori preko finančnega posrednika.

—   Sistem TARGET2: transevropski sistem bruto poravnave v realnem času v skladu s Smernico ECB/2007/2 z dne 26. aprila 2007 o transevropskem sistemu bruto poravnave v realnem času (TARGET2) (1).

—   Srednja tržna cena: srednja točka med prodajno in nakupno ceno za vrednostni papir, ki temelji na kotacijah za transakcije normalnega tržnega obsega priznanih vzdrževalcev trga ali priznanih borz in ki se uporablja pri četrtletnem postopku prevrednotenja.

—   Srednji tržni tečaji: referenčni tečaji eura, ki na splošno temeljijo na rednem posvetovalnem postopku med centralnimi bankami znotraj in zunaj ESCB, ki se običajno opravi ob 14.15 po srednjeevropskem času, in ki se uporabljajo za četrtletni postopek prevrednotenja.

—   Sredstvo: vir, ki ga poročevalec obvladuje zaradi preteklih dogodkov in od katerega se pričakuje pritok bodočih ekonomskih koristi za poročevalca.

—   Terminska pogodba na obrestno mero: terminska pogodba, s katero se trguje na borzi. Pri taki pogodbi se na datum sklenitve pogodbe sklene dogovor o nakupu ali prodaji obrestnega instrumenta, npr. obveznice, po določeni ceni z dostavo na datum v prihodnosti. Običajno do dejanske dostave ne pride; pogodba se običajno realizira pred dogovorjeno zapadlostjo.

—   Terminske transakcije z vrednostnimi papirji: pogodbe na prostem trgu, v katerih se na datum sklenitve pogodbe sklene dogovor o nakupu ali prodaji obrestnega instrumenta, običajno obveznice ali menice, po določeni ceni z dostavo na neki datum v prihodnosti.

—   Terminski posel v tuji valuti: pogodba, pri kateri se na določen dan sklene dogovor o dokončnem nakupu ali prodaji določenega zneska v tuji valuti za drugo valuto, običajno domačo, znesek pa se preda na določen datum v prihodnosti, več kakor dva delovna dneva po sklenitvi pogodbe, po določeni ceni. Ta terminski menjalni tečaj je sestavljen iz tedaj veljavnega promptnega tečaja, povečanega/zmanjšanega za dogovorjeno premijo/diskont.

—   Transakcijska cena: cena, o kateri se dogovorita stranki ob sklenitvi pogodbe.

—   Transakcijski stroški: stroški, ki so prepoznavni v povezavi z določeno transakcijo.

—   Tržna cena: cena, ki se kotira za instrument na zlato, tujo valuto ali vrednostne papirje, običajno ne vključuje natečenih ali vrnjenih obresti, bodisi na organiziranem trgu, npr. borzi, ali na neorganiziranem trgu, npr. prostem trgu.

—   Valutna zamenjava: hkratni promptni nakup/prodaja ene valute za drugo (kratkoročna operacija) in terminska prodaja/nakup enakega zneska te valute za drugo valuto (dolgoročna operacija).

—   Vrednostni papirji, ki so v namenskem portfelju: namenske naložbe kot nasprotna sredstva, ki zajemajo vrednostne papirje, lastniške instrumente, udeležbe v drugih družbah in/ali naložbe v hčerinske družbe, in ustrezajo določljivi postavki v bilanci stanja na strani obveznosti, ne glede na to, ali obstaja kakšna pravna, statutarna ali druga omejitev, npr. pokojninski skladi, programi odpravnin, rezervacije, kapital, rezerve.

—   Vrednostni papirji v imetju do zapadlosti: vrednostni papirji s fiksnimi ali določljivimi plačili in fiksno zapadlostjo, ki jih poročevalec namerava imeti do zapadlosti.

---

(1)  UL L 237, 8.9.2007, str. 1.

---

PRILOGA III

OPIS PRISTOPA EVIDENTIRANJA POSLOVNIH DOGODKOV NA DATUM SKLENITVE POSLA

(vključno s „standardnim“ in „alternativnim“ pristopom iz člena 5)

1.   Evidentiranje na datum sklenitve posla

1.1   Evidentiranje na datum sklenitve posla se lahko uporabi bodisi s „standardnim pristopom“ bodisi z „alternativnim pristopom“.

1.2   Člen 5(1)(a) se nanaša na „standardni pristop“.

1.2.1   Transakcije se evidentirajo na zabilančne račune na datum sklenitve posla. Na datum poravnave se zabilančne vknjižbe stornirajo, transakcije pa se knjižijo na račune bilance stanja.

1.2.2   Valutne pozicije se spremenijo na datum sklenitve posla. Kot posledica se realizirani dobiček in izguba, ki izhajata iz neto prodaje, prav tako izračunata na datum sklenitve posla. Neto nakupi tuje valute vplivajo na povprečno nabavno vrednost valutnega imetja na datum sklenitve posla.

1.3   Člen 5(1)(b) se nanaša na „alternativni pristop“.

1.3.1   V nasprotju s „standardnim pristopom“ tu ni dnevnih zabilančnih knjiženj dogovorjenih transakcij, ki se poravnajo pozneje. Priznavanje realiziranih prihodkov ter izračun novih povprečnih nabavnih vrednosti (pri nakupih tujih valut) in povprečnih cen (pri nakupih vrednostnih papirjev) se opravi na datum poravnave (1).

1.3.2   Za transakcije, dogovorjene v enem letu, zapadle pa v naslednjem, priznavanje prihodkov poteka v skladu s „standardnim pristopom“. To pomeni, da realizirani učinki od prodaje vplivajo na izkaz poslovnega izida v letu, v katerem je bila transakcija dogovorjena, nakupi pa spremenijo povprečne tečaje imetja v letu, v katerem je bila transakcija dogovorjena.

1.4   Spodnja tabela prikazuje glavne značilnosti obeh tehnik, razvitih za posamezne instrumente v tuji valuti in za vrednostne papirje.

| EVIDENTIRANJE NA DATUM SKLENITVE POSLA |
| --- |
| „Standardni pristop“ | „Alternativni pristop“ |
| Promptne transakcije v tuji valuti – obravnava med letom |
| Nakupi tuje valute se knjižijo na zabilančne račune na datum sklenitve posla in vplivajo na povprečno nabavno vrednost valutne pozicije od tega datuma naprej
  Dobiček in izguba iz prodaje se štejeta za realizirana na datum transakcije/sklenitve posla. Na datum poravnave se zabilančne vknjižbe stornirajo in izvedejo se bilančne vknjižbe | Nakupi tuje valute se knjižijo na račune bilance stanja na datum poravnave in vplivajo na povprečno nabavno vrednost valutne pozicije od tega datuma naprej
  Dobiček in izguba iz prodaje se štejeta za realizirana na datum poravnave. Na datum sklenitve posla ni vknjižb na račune bilance stanja |
| Terminske transakcije v tuji valuti – obravnava med letom |
| Obravnavajo se enako, kakor je opisano zgoraj za promptne transakcije, evidentirajo pa se po promptnem tečaju transakcije | Nakupi tuje valute se knjižijo na zabilančne račune na datum promptne poravnave transakcije in vplivajo na povprečno nakupno vrednost valutne pozicije od tega datuma, in po promptnem tečaju transakcije

  Prodaje tuje valute se knjižijo na zabilančne račune na datum promptne poravnave transakcije. Dobiček in izguba se štejeta za realizirana na datum promptne poravnave transakcije
  Na datum poravnave se zabilančne knjižbe stornirajo, transakcije pa se knjižijo na račune bilance stanja
  Glede obravnave ob koncu obdobja glej spodaj |
| Promptne in terminske transakcije v tuji valuti, ki so se začele v letu 1 z datumom promptne poravnave transakcije v letu 2 |
| Posebna ureditev ni potrebna, ker se transakcije knjižijo na datum sklenitve posla in se dobiček in izguba priznata na ta datum | Obravnavati se morajo kot pri „standardnem pristopu“ (2):






  — | Prodaje tuje valute se knjižijo na zabilančne račune v letu 1, da se poroča o realiziranem deviznem dobičku/izgubi v poslovnem letu, v katerem je transakcija dogovorjena |

EVIDENTIRANJE NA DATUM SKLENITVE POSLA

„Standardni pristop“

„Alternativni pristop“

Promptne transakcije v tuji valuti – obravnava med letom

Nakupi tuje valute se knjižijo na zabilančne račune na datum sklenitve posla in vplivajo na povprečno nabavno vrednost valutne pozicije od tega datuma naprej

Dobiček in izguba iz prodaje se štejeta za realizirana na datum transakcije/sklenitve posla. Na datum poravnave se zabilančne vknjižbe stornirajo in izvedejo se bilančne vknjižbe

Nakupi tuje valute se knjižijo na račune bilance stanja na datum poravnave in vplivajo na povprečno nabavno vrednost valutne pozicije od tega datuma naprej

Dobiček in izguba iz prodaje se štejeta za realizirana na datum poravnave. Na datum sklenitve posla ni vknjižb na račune bilance stanja

Terminske transakcije v tuji valuti – obravnava med letom

Obravnavajo se enako, kakor je opisano zgoraj za promptne transakcije, evidentirajo pa se po promptnem tečaju transakcije

Nakupi tuje valute se knjižijo na zabilančne račune na datum promptne poravnave transakcije in vplivajo na povprečno nakupno vrednost valutne pozicije od tega datuma, in po promptnem tečaju transakcije

Prodaje tuje valute se knjižijo na zabilančne račune na datum promptne poravnave transakcije. Dobiček in izguba se štejeta za realizirana na datum promptne poravnave transakcije

Na datum poravnave se zabilančne knjižbe stornirajo, transakcije pa se knjižijo na račune bilance stanja

Glede obravnave ob koncu obdobja glej spodaj

Promptne in terminske transakcije v tuji valuti, ki so se začele v letu 1 z datumom promptne poravnave transakcije v letu 2

Posebna ureditev ni potrebna, ker se transakcije knjižijo na datum sklenitve posla in se dobiček in izguba priznata na ta datum

Obravnavati se morajo kot pri „standardnem pristopu“ (2):

—

Prodaje tuje valute se knjižijo na zabilančne račune v letu 1, da se poroča o realiziranem deviznem dobičku/izgubi v poslovnem letu, v katerem je transakcija dogovorjena

| — | Nakupi tuje valute se knjižijo na zabilančne račune v letu 1 in to vpliva na povprečno vrednost valutne pozicije od tega datuma |
| --- | --- |

—

Nakupi tuje valute se knjižijo na zabilančne račune v letu 1 in to vpliva na povprečno vrednost valutne pozicije od tega datuma

| — | Prevrednotenje imetja v tuji valuti ob koncu leta mora upoštevati neto nakupe/prodaje z datumom promptne poravnave v naslednjem poslovnem letu |
| --- | --- |

—

Prevrednotenje imetja v tuji valuti ob koncu leta mora upoštevati neto nakupe/prodaje z datumom promptne poravnave v naslednjem poslovnem letu

Transakcije z vrednostnimi papirji – obravnava med letom

Nakupi in prodaje se priznajo na zabilančnih računih na datum sklenitve posla. Dobiček in izguba se prav tako priznata na datum sklenitve posla. Na datum poravnave se zabilančne vknjižbe stornirajo, transakcije pa se knjižijo na račune bilance stanja (tj. enak postopek kot pri promptnih transakcijah v tuji valuti)

Vse transakcije se evidentirajo na datum poravnave (toda glej spodaj za postopek ob koncu obdobij). Kot posledica tega se učinek na povprečne lastne cene (pri nakupih) in dobiček/izgubo (pri prodajah) prizna na datum poravnave

Transakcije z vrednostnimi papirji, ki so se začele v letu 1 z datumom promptne poravnave transakcije v letu 2

Ni potrebna posebna obravnava, ker so transakcije in učinki knjiženi že na datum sklenitve posla

Realizirani dobiček in izguba se priznata v letu 1 na koncu obdobja (tj. enak postopek kot pri promptnih transakcijah v tuji valuti) in nakupi se vključijo v postopek prevrednotenja ob koncu leta (3)

2.   Dnevno knjiženje natečenih obresti, vključno s premijami in diskonti

2.1   Natečene obresti, premije ali diskonti v zvezi s finančnimi instrumenti, denominiranimi v tuji valuti, se izračunajo in knjižijo dnevno, neodvisno od dejanskega denarnega toka. To pomeni, da se valutna pozicija spremeni ob knjiženju navedenih natečenih obresti in ne šele, ko so obresti prejete ali plačane (4).

2.2   Časovne razmejitve za natečene kuponske obresti in amortizacija premij ali diskontov se izračunajo in knjižijo od datuma poravnave nakupa vrednostnega papirja do datuma poravnave prodaje ali do datuma zapadlosti.

2.3   Spodnja tabela prikazuje učinek dnevnega knjiženja časovnih razmejitev za imetje v tuji valuti, npr. obveznosti iz naslova obresti in amortizirane premije/diskonti:

Dnevno knjiženje natečenih obresti kot del pristopa evidentiranja poslovnih dogodkov na datum sklenitve posla

Časovne razmejitve za instrumente v tuji valuti se izračunajo in knjižijo dnevno po menjalnem tečaju na dan evidentiranja

Učinek na imetje v tuji valuti

Časovne razmejitve vplivajo na valutno pozicijo v trenutku, ko se knjižijo, in se pozneje ne stornirajo. Časovna razmejitev se izbriše ob prejetju ali plačilu gotovine. Na datum poravnave torej ni učinka na valutno pozicijo, ker se časovna razmejitev vključi v pozicijo, ki se prevrednoti ob periodičnem prevrednotenju

---

(1)  Pri terminskih transakcijah v tuji valuti se valutno imetje spremeni na datum promptne poravnave (tj. običajno dva dni po datumu sklenitve posla).

(2)  Kot običajno se načelo pomembnosti lahko uporablja, kadar te transakcije nimajo pomembnega vpliva na valutno pozicijo in/ali v izkazu poslovnega izida.

(3)  Načelo pomembnosti se lahko uporablja, kadar te transakcije nimajo pomembnega vpliva na valutno pozicijo in/ali v izkazu poslovnega izida.

(4)  Določena sta dva možna pristopa za priznavanje obračunanih in še neplačanih obresti. Prvi je „pristop koledarskega dne“, ko se obračunane in še neplačane obresti knjižijo na vsak koledarski dan, ne glede na to, ali je to konec tedna, praznik ali delovni dan. Drugi pristop je „pristop delovnega dne“, ko se obračunane in še neplačane obresti knjižijo le ob delovnih dnevih. Nobeden od pristopov nima prednosti. Vendar, če zadnji dan v letu ni delovni dan, mora biti vključen v izračun obračunanih in še neplačanih obresti ne glede na pristop.

---

PRILOGA IV

SESTAVA IN PRAVILA VREDNOTENJA BILANCE STANJA
   (1)

SREDSTVA

| Bilančna postavka (3) | Kategorizacija vsebine bilančnih postavk | Načelo vrednotenja | Področje uporabe (4) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1 | Zlato in terjatve v zlatu | Fizično zlato, tj. palice, kovanci, ploščice, zlato v kepah, na zalogi ali „v izdelavi“. Nefizično zlato, kot so stanja na računih na vpogled za zlato (nedodeljeni računi), vezani depoziti in terjatve do zlata, ki izhajajo iz naslednjih transakcij: (a) višje ali nižje vrednotene transakcije; in (b) zamenjave lokacije zlata ali čistosti zlata, kjer je razlika med izdajo in dobavo več kot en delovni dan | Tržna vrednost | Obvezno |
| 2 | 2 | Terjatve do rezidentov zunaj euroobmočja, denominirane v tuji valuti | Terjatve v tuji valuti do nasprotnih strank, ki so rezidenti zunaj euroobmočja, vključno z mednarodnimi in nadnacionalnimi institucijami ter centralnimi bankami zunaj euroobmočja | | |
| 2.1 | 2.1 | Terjatve do Mednarodnega denarnega sklada (MDS) | (a) | Pravice črpanja znotraj rezervne tranše (neto)
  Državna kvota minus stanja v eurih na razpolago za MDS. Račun št. 2 MDS (račun za upravne stroške v eurih) se lahko vključi v to postavko ali v postavko „Obveznosti do rezidentov zunaj euroobmočja, denominirane v tuji valuti“ |

Bilančna postavka (3)

Kategorizacija vsebine bilančnih postavk

Načelo vrednotenja

Področje uporabe (4)

1

1

Zlato in terjatve v zlatu

Fizično zlato, tj. palice, kovanci, ploščice, zlato v kepah, na zalogi ali „v izdelavi“. Nefizično zlato, kot so stanja na računih na vpogled za zlato (nedodeljeni računi), vezani depoziti in terjatve do zlata, ki izhajajo iz naslednjih transakcij: (a) višje ali nižje vrednotene transakcije; in (b) zamenjave lokacije zlata ali čistosti zlata, kjer je razlika med izdajo in dobavo več kot en delovni dan

Tržna vrednost

Obvezno

2

2

Terjatve do rezidentov zunaj euroobmočja, denominirane v tuji valuti

Terjatve v tuji valuti do nasprotnih strank, ki so rezidenti zunaj euroobmočja, vključno z mednarodnimi in nadnacionalnimi institucijami ter centralnimi bankami zunaj euroobmočja

2.1

2.1

Terjatve do Mednarodnega denarnega sklada (MDS)

(a)

Državna kvota minus stanja v eurih na razpolago za MDS. Račun št. 2 MDS (račun za upravne stroške v eurih) se lahko vključi v to postavko ali v postavko „Obveznosti do rezidentov zunaj euroobmočja, denominirane v tuji valuti“

| (a) | Pravice črpanja znotraj rezervne tranše (neto)
  Nominalna vrednost, preračunana po tržnem deviznem tečaju |
| --- | --- |

(a)

Nominalna vrednost, preračunana po tržnem deviznem tečaju

Obvezno

| (b) | Posebne pravice črpanja
  Imetja posebnih pravic črpanja (bruto) |
| --- | --- |

(b)

Imetja posebnih pravic črpanja (bruto)

| (b) | Posebne pravice črpanja
  Nominalna vrednost, preračunana po tržnem deviznem tečaju |
| --- | --- |

(b)

Nominalna vrednost, preračunana po tržnem deviznem tečaju

Obvezno

| (c) | Druge terjatve
  Splošni sporazumi o izposojanju, posojila iz posebnih dogovorov o izposojanju, depoziti v sklade, ki jih upravlja MDS |
| --- | --- |

(c)

Splošni sporazumi o izposojanju, posojila iz posebnih dogovorov o izposojanju, depoziti v sklade, ki jih upravlja MDS

| (c) | Druge terjatve
  Nominalna vrednost, preračunana po tržnem deviznem tečaju |
| --- | --- |

(c)

Nominalna vrednost, preračunana po tržnem deviznem tečaju

Obvezno

2.2

2.2

Stanja pri bankah in naložbe v vrednostne papirje, zunanja posojila in druga zunanja sredstva

| (a) | Stanja pri bankah zunaj euroobmočja, razen tistih pod postavko sredstev 11.3 „Druga finančna sredstva“
  Tekoči računi, vezani depoziti, kratkoročno vložena sredstva, transakcije začasnega nakupa |
| --- | --- |

(a)

Tekoči računi, vezani depoziti, kratkoročno vložena sredstva, transakcije začasnega nakupa

| (a) | Stanja pri bankah zunaj euroobmočja
  Nominalna vrednost, preračunana po tržnem deviznem tečaju |
| --- | --- |

(a)

Nominalna vrednost, preračunana po tržnem deviznem tečaju

Obvezno

| (b) | Naložbe v vrednostne papirje zunaj euroobmočja, razen tistih pod postavko sredstev 11.3 „Druga finančna sredstva“
  Menice in obveznice, blagajniški zapisi, brezkuponske obveznice, vrednostni papirji denarnega trga, lastniški instrumenti, ki se hranijo kot del deviznih rezerv, vsi izdani s strani rezidentov zunaj euroobmočja |
| --- | --- |

(b)

Menice in obveznice, blagajniški zapisi, brezkuponske obveznice, vrednostni papirji denarnega trga, lastniški instrumenti, ki se hranijo kot del deviznih rezerv, vsi izdani s strani rezidentov zunaj euroobmočja

| (b) | (i) | Tržni vrednostni papirji, razen vrednostnih papirjev v imetju do zapadlosti

  Tržna cena in tržni devizni tečaj
  Vse premije ali diskonti se amortizirajo |
| --- | --- | --- |

(b)

(i)

Tržni vrednostni papirji, razen vrednostnih papirjev v imetju do zapadlosti

Tržna cena in tržni devizni tečaj

Vse premije ali diskonti se amortizirajo

Obvezno

| (ii) | Tržni vrednostni papirji, razvrščeni med tiste, ki so v imetju do zapadlosti

  Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve, in tržni devizni tečaj
  Vse premije ali diskonti se amortizirajo |
| --- | --- |

(ii)

Tržni vrednostni papirji, razvrščeni med tiste, ki so v imetju do zapadlosti

Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve, in tržni devizni tečaj

Vse premije ali diskonti se amortizirajo

Obvezno

| (iii) | Netržni vrednostni papirji

  Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve, in tržni devizni tečaj
  Vse premije ali diskonti se amortizirajo |
| --- | --- |

(iii)

Netržni vrednostni papirji

Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve, in tržni devizni tečaj

Vse premije ali diskonti se amortizirajo

Obvezno

| (iv) | Tržni lastniški instrumenti

  Tržna cena in tržni devizni tečaj |
| --- | --- |

(iv)

Tržni lastniški instrumenti

Tržna cena in tržni devizni tečaj

Obvezno

| (c) | Zunanja posojila (depoziti) zunaj euroobmočja, razen tistih pod postavko sredstev 11.3 „Druga finančna sredstva“ |
| --- | --- |

(c)

| (c) | Zunanja posojila
  Depoziti po nominalni vrednosti, preračunani po tržnem deviznem tečaju |
| --- | --- |

(c)

Depoziti po nominalni vrednosti, preračunani po tržnem deviznem tečaju

Obvezno

| (d) | Druga zunanja sredstva
  Bankovci in kovanci iz držav zunaj euroobmočja |
| --- | --- |

(d)

Bankovci in kovanci iz držav zunaj euroobmočja

| (d) | Druga zunanja sredstva
  Nominalna vrednost, preračunana po tržnem deviznem tečaju |
| --- | --- |

(d)

Nominalna vrednost, preračunana po tržnem deviznem tečaju

Obvezno

3

3

Terjatve do rezidentov euroobmočja, denominirane v tuji valuti

| (a) | Naložbe v vrednostne papirje znotraj euroobmočja, razen tistih pod postavko 11.3 „Druga finančna sredstva“
  Menice in obveznice, blagajniški zapisi, brezkuponske obveznice, vrednostni papirji denarnega trga, lastniški instrumenti, ki se hranijo kot del deviznih rezerv, vsi izdani s strani rezidentov euroobmočja |
| --- | --- |

(a)

Menice in obveznice, blagajniški zapisi, brezkuponske obveznice, vrednostni papirji denarnega trga, lastniški instrumenti, ki se hranijo kot del deviznih rezerv, vsi izdani s strani rezidentov euroobmočja

| (a) | (i) | Tržni vrednostni papirji, razen vrednostnih papirjev v imetju do zapadlosti

  Tržna cena in tržni devizni tečaj
  Vse premije ali diskonti se amortizirajo |
| --- | --- | --- |

(a)

(i)

Tržni vrednostni papirji, razen vrednostnih papirjev v imetju do zapadlosti

Tržna cena in tržni devizni tečaj

Vse premije ali diskonti se amortizirajo

Obvezno

| (ii) | Tržni vrednostni papirji, razvrščeni med tiste, ki so v imetju do zapadlosti

  Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve, in tržni devizni tečaj
  Vse premije ali diskonti se amortizirajo |
| --- | --- |

(ii)

Tržni vrednostni papirji, razvrščeni med tiste, ki so v imetju do zapadlosti

Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve, in tržni devizni tečaj

Vse premije ali diskonti se amortizirajo

Obvezno

| (iii) | Netržni vrednostni papirji

  Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve, in tržni devizni tečaj
  Vse premije ali diskonti se amortizirajo |
| --- | --- |

(iii)

Netržni vrednostni papirji

Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve, in tržni devizni tečaj

Vse premije ali diskonti se amortizirajo

Obvezno

| (iv) | Tržni lastniški instrumenti

  Tržna cena in tržni devizni tečaj |
| --- | --- |

(iv)

Tržni lastniški instrumenti

Tržna cena in tržni devizni tečaj

Obvezno

| (b) | Druge terjatve do rezidentov euroobmočja, razen tistih pod postavko sredstev 11.3 „Druga finančna sredstva“
  Posojila, depoziti, transakcije začasnega nakupa, drugo posojanje |
| --- | --- |

(b)

Posojila, depoziti, transakcije začasnega nakupa, drugo posojanje

| (b) | Druge terjatve
  Depoziti in drugo posojanje po nominalni vrednosti, preračunani po tržnem deviznem tečaju |
| --- | --- |

(b)

Depoziti in drugo posojanje po nominalni vrednosti, preračunani po tržnem deviznem tečaju

Obvezno

4

4

Terjatve do rezidentov zunaj euroobmočja, denominirane v eurih

4.1

4.1

Stanja pri bankah, naložbe v vrednostne papirje in posojila

| (a) | Stanja pri bankah zunaj euroobmočja, razen tistih pod postavko sredstev 11.3 „Druga finančna sredstva“
  Tekoči računi, vezani depoziti, kratkoročno vložena sredstva. Transakcije začasnega nakupa v povezavi z upravljanjem vrednostnih papirjev, denominiranih v eurih |
| --- | --- |

(a)

Tekoči računi, vezani depoziti, kratkoročno vložena sredstva. Transakcije začasnega nakupa v povezavi z upravljanjem vrednostnih papirjev, denominiranih v eurih

| (a) | Stanja pri bankah zunaj euroobmočja
  Nominalna vrednost |
| --- | --- |

(a)

Nominalna vrednost

Obvezno

| (b) | Naložbe v vrednostne papirje zunaj euroobmočja, razen tistih pod postavko sredstev 11.3 „Druga finančna sredstva“
  Lastniški instrumenti, menice in obveznice, blagajniški zapisi, brezkuponske obveznice, vrednostni papirji denarnega trga, vsi izdani s strani rezidentov zunaj euroobmočja |
| --- | --- |

(b)

Lastniški instrumenti, menice in obveznice, blagajniški zapisi, brezkuponske obveznice, vrednostni papirji denarnega trga, vsi izdani s strani rezidentov zunaj euroobmočja

| (b) | (i) | Tržni vrednostni papirji, razen vrednostnih papirjev v imetju do zapadlosti

  Tržna cena
  Vse premije ali diskonti se amortizirajo |
| --- | --- | --- |

(b)

(i)

Tržni vrednostni papirji, razen vrednostnih papirjev v imetju do zapadlosti

Tržna cena

Vse premije ali diskonti se amortizirajo

Obvezno

| (ii) | Tržni vrednostni papirji, razvrščeni med tiste, ki so v imetju do zapadlosti

  Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve
  Vse premije ali diskonti se amortizirajo |
| --- | --- |

(ii)

Tržni vrednostni papirji, razvrščeni med tiste, ki so v imetju do zapadlosti

Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve

Vse premije ali diskonti se amortizirajo

Obvezno

| (iii) | Netržni vrednostni papirji

  Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve
  Vse premije ali diskonti se amortizirajo |
| --- | --- |

(iii)

Netržni vrednostni papirji

Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve

Vse premije ali diskonti se amortizirajo

Obvezno

| (iv) | Tržni lastniški instrumenti

  Tržna cena |
| --- | --- |

(iv)

Tržni lastniški instrumenti

Tržna cena

Obvezno

| (c) | Posojila zunaj euroobmočja, razen tistih pod postavko sredstev 11.3 „Druga finančna sredstva“ |
| --- | --- |

(c)

| (c) | Posojila zunaj euroobmočja
  Depoziti po nominalni vrednosti |
| --- | --- |

(c)

Depoziti po nominalni vrednosti

Obvezno

| (d) | Vrednostni papirji, razen tistih pod postavko sredstev 11.3 „Druga finančna sredstva“, ki jih izdajo subjekti zunaj euroobmočja
  Vrednostni papirji, ki jih izdajo nadnacionalne ali mednarodne organizacije, npr. Evropska investicijska banka, ne glede na njihovo geografsko lokacijo |
| --- | --- |

(d)

Vrednostni papirji, ki jih izdajo nadnacionalne ali mednarodne organizacije, npr. Evropska investicijska banka, ne glede na njihovo geografsko lokacijo

| (d) | (i) | Tržni vrednostni papirji, razen vrednostnih papirjev v imetju do zapadlosti

  Tržna cena
  Vse premije ali diskonti se amortizirajo |
| --- | --- | --- |

(d)

(i)

Tržni vrednostni papirji, razen vrednostnih papirjev v imetju do zapadlosti

Tržna cena

Vse premije ali diskonti se amortizirajo

Obvezno

| (ii) | Tržni vrednostni papirji, razvrščeni med tiste, ki so v imetju do zapadlosti

  Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve
  Vse premije ali diskonti se amortizirajo |
| --- | --- |

(ii)

Tržni vrednostni papirji, razvrščeni med tiste, ki so v imetju do zapadlosti

Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve

Vse premije ali diskonti se amortizirajo

Obvezno

| (iii) | Netržni vrednostni papirji

  Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve
  Vse premije ali diskonti se amortizirajo |
| --- | --- |

(iii)

Netržni vrednostni papirji

Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve

Vse premije ali diskonti se amortizirajo

Obvezno

4.2

4.2

Terjatve, ki izhajajo iz kredita v okviru ERM II

Posojila v skladu s pogoji ERM II

Nominalna vrednost

Obvezno

5

5

Posojila kreditnim institucijam euroobmočja, povezana z operacijami denarne politike, denominirana v eurih

Postavke 5.1 do 5.5: transakcije v skladu z ustreznimi instrumenti denarne politike, opisane v Prilogi I k Smernici ECB/2000/7 z dne 31. avgusta 2000 o instrumentih monetarne politike in postopkih Eurosistema (5)

5.1

5.1

Operacije glavnega refinanciranja

Redne povratne transakcije za povečevanje likvidnosti, organizirane tedensko in z običajno zapadlostjo enega tedna

Nominalna vrednost ali repo cena

Obvezno

5.2

5.2

Operacije dolgoročnejšega refinanciranja

Redne povratne transakcije za povečevanje likvidnosti, organizirane mesečno in z običajno zapadlostjo treh mesecev

Nominalna vrednost ali repo cena

Obvezno

5.3

5.3

Povratne operacije finega uravnavanja

Povratne transakcije, izvršene kot priložnostne transakcije za namene finega uravnavanja

Nominalna vrednost ali repo cena

Obvezno

5.4

5.4

Povratne strukturne operacije

Povratne transakcije, ki urejajo strukturni položaj Eurosistema do finančnega sektorja

Nominalna vrednost ali repo cena

Obvezno

5.5

5.5

Odprta ponudba mejnega posojila

Posojila čez noč po vnaprej določeni obrestni meri proti primernemu finančnemu premoženju (odprta ponudba)

Nominalna vrednost ali repo cena

Obvezno

5.6

5.6

Krediti v povezavi s pozivi h kritju

Dodatni kredit kreditnim institucijam, ki izhaja iz zvišanih vrednosti osnovnih sredstev v zvezi z drugimi krediti tem kreditnim institucijam

Nominalna vrednost ali nabavna vrednost

Obvezno

6

6

Druge terjatve do kreditnih institucij euroobmočja, denominirane v eurih

Tekoči računi, vezani depoziti, kratkoročno vložena sredstva, transakcije začasnega nakupa v povezavi z upravljanjem portfeljev vrednostnih papirjev v postavki sredstev 7 „Vrednostni papirji rezidentov euroobmočja, denominirani v eurih“, vključno s transakcijami, ki so posledica preoblikovanja nekdanjih deviznih rezerv euroobmočja, in druge terjatve. Korespondenčni računi pri tujih kreditnih institucijah euroobmočja. Druge terjatve in operacije, ki niso povezane z operacijami denarne politike Eurosistema. Vse terjatve, ki izhajajo iz operacij denarne politike, ki jih izvede NCB, preden vstopi v Eurosistem

Nominalna vrednost ali nabavna vrednost

Obvezno

7

7

Vrednostni papirji rezidentov euroobmočja, denominirani v eurih

7.1

7.1

Vrednostni papirji v imetju za namene denarne politike

Vrednostni papirji, izdani v euroobmočju, v imetju za namene denarne politike. Dolžniški certifikati ECB, pridobljeni za namene finega uravnavanja

| (a) | Tržni vrednostni papirji, razen vrednostnih papirjev v imetju do zapadlosti
  Tržna cena
  Vse premije ali diskonti se amortizirajo |
| --- | --- |

(a)

Tržna cena

Vse premije ali diskonti se amortizirajo

Obvezno

| (b) | Tržni vrednostni papirji, razvrščeni med tiste, ki so v imetju do zapadlosti
  Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve (nabavna vrednost, kadar se oslabitev pokriva z rezervacijo Eurosistema pod postavko obveznosti 13(b) „Rezervacija“
  Vse premije ali diskonti se amortizirajo |
| --- | --- |

(b)

Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve (nabavna vrednost, kadar se oslabitev pokriva z rezervacijo Eurosistema pod postavko obveznosti 13(b) „Rezervacija“

Vse premije ali diskonti se amortizirajo

Obvezno

| (c) | Netržni vrednostni papirji
  Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve
  Vse premije ali diskonti se amortizirajo |
| --- | --- |

(c)

Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve

Vse premije ali diskonti se amortizirajo

Obvezno

7.2

7.2

Drugi vrednostni papirji

Vrednostni papirji, razen tistih pod postavko sredstev 7.1 „Vrednostni papirji v imetju za namene denarne politike“ in pod postavko sredstev 11.3 „Druga finančna sredstva“: menice in obveznice, blagajniški zapisi, brezkuponske obveznice, vrednostni papirji denarnega trga v neposredni lasti, vključno z državnimi vrednostnimi papirji, ki izhajajo še iz časa pred EMU, denominirani v eurih. Lastniški instrumenti

| (a) | Tržni vrednostni papirji, razen vrednostnih papirjev v imetju do zapadlosti
  Tržna cena
  Vse premije ali diskonti se amortizirajo |
| --- | --- |

(a)

Tržna cena

Vse premije ali diskonti se amortizirajo

Obvezno

| (b) | Tržni vrednostni papirji, razvrščeni med tiste, ki so v imetju do zapadlosti
  Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve
  Vse premije ali diskonti se amortizirajo |
| --- | --- |

(b)

Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve

Vse premije ali diskonti se amortizirajo

Obvezno

| (c) | Netržni vrednostni papirji
  Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve
  Vse premije ali diskonti se amortizirajo |
| --- | --- |

(c)

Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve

Vse premije ali diskonti se amortizirajo

Obvezno

| (d) | Tržni lastniški instrumenti
  Tržna cena |
| --- | --- |

(d)

Tržna cena

Obvezno

8

8

Javni dolg, denominiran v eurih

Terjatve do države, ki izhajajo iz časa pred EMU (netržni vrednostni papirji, posojila)

Depoziti/posojila po nominalni vrednosti, netržni vrednostni papirji po nabavni vrednosti

Obvezno

—

9

Terjatve znotraj Eurosistema +)

—

9.1

Udeležba v ECB +)

Postavka je samo v bilanci stanja NCB.

Kapitalski delež v ECB vsake NCB v skladu s Pogodbo in pripadajoči kapitalski ključ ter prispevki v skladu s členom 48.2 Statuta ESCB

Nabavna vredost

Obvezno

—

9.2

Terjatve, enakovredne prenosu deviznih rezerv +)

Postavka je samo v bilanci stanja NCB.

Terjatve do ECB, denominirane v eurih, v zvezi z začetnimi in dodatnimi prenosi deviznih rezerv v skladu s členom 30 Statuta ESCB

Nominalna vrednost

Obvezno

—

9.3

Terjatve v povezavi z izdajo dolžniških certifikatov ECB +)

Postavka je samo v bilanci stanja ECB.

Terjatve znotraj Eurosistema do NCB, ki izhajajo iz izdaje dolžniških certifikatov ECB

Nabavna vrednost

Obvezno

—

9.4

Neto terjatve v povezavi z razdelitvijo eurobankovcev znotraj Eurosistema +)
   (2)

Za NCB: neto terjatve v zvezi z uporabo ključa za razdelitev bankovcev, tj. vključno s saldi znotraj Eurosistema, ki so povezani z izdajo bankovcev ECB, kompenzacijskim zneskom in njegovo bilančno vknjižbo, kakor je določena s Sklepom ECB/2010/23 z dne 25. novembra 2010 o razporeditvi denarnih prihodkov nacionalnih centralnih bank držav članic, katerih valuta je euro (6)

Za ECB: terjatve, povezane z izdajo bankovcev ECB, v skladu s Sklepom ECB/2010/29

Nominalna vrednost

Obvezno

—

9.5

Druge terjatve znotraj Eurosistema (neto) +)

Neto pozicija naslednjih podpostavk:

| (a) | neto terjatve, ki izhajajo iz saldov računov v sistemu TARGET2 in korespondenčnih računov NCB, tj. neto izračun terjatev in obveznosti – glej tudi postavko obveznosti 10.4 „Druge obveznosti znotraj Eurosistema (neto)“ |
| --- | --- |

(a)

neto terjatve, ki izhajajo iz saldov računov v sistemu TARGET2 in korespondenčnih računov NCB, tj. neto izračun terjatev in obveznosti – glej tudi postavko obveznosti 10.4 „Druge obveznosti znotraj Eurosistema (neto)“

| (a) | Nominalna vrednost |
| --- | --- |

(a)

Nominalna vrednost

Obvezno

| (b) | terjatve iz razlike med denarnim prihodkom, ki se združi in prerazporedi. Pomembno je samo za obdobje med knjiženjem denarnega prihodka kot del postopkov ob koncu leta in njegovo poravnavo zadnji delovni dan v januarju vsako leto |
| --- | --- |

(b)

terjatve iz razlike med denarnim prihodkom, ki se združi in prerazporedi. Pomembno je samo za obdobje med knjiženjem denarnega prihodka kot del postopkov ob koncu leta in njegovo poravnavo zadnji delovni dan v januarju vsako leto

| (b) | Nominalna vrednost |
| --- | --- |

(b)

Nominalna vrednost

Obvezno

| (c) | druge mogoče terjatve znotraj Eurosistema, vključno z začasno porazdelitvijo dohodka ECB iz eurobankovcev posameznim NCB (2) |
| --- | --- |

(c)

druge mogoče terjatve znotraj Eurosistema, vključno z začasno porazdelitvijo dohodka ECB iz eurobankovcev posameznim NCB (2)

| (c) | Nominalna vrednost |
| --- | --- |

(c)

Nominalna vrednost

Obvezno

9

10

Postavke v postopku poravnave

Stanja (terjatve) poravnalnih računov, vključno s čeki v obtoku

Nominalna vrednost

Obvezno

9

11

Druga sredstva

9

11.1

Kovanci euroobmočja

Eurokovanci, če NCB ni zakonita izdajateljica

Nominalna vrednost

Obvezno

9

11.2

Opredmetena in neopredmetena osnovna sredstva

Zemlja in zgradbe, pohištvo in oprema, vključno z računalniško opremo, programska oprema

Nabavna vrednost, zmanjšana za depreciacijo

Stopnje depreciacije:

| — | računalniki in strojna/programska oprema ter motorna vozila: 4 leta |
| --- | --- |

—

računalniki in strojna/programska oprema ter motorna vozila: 4 leta

| — | oprema, pohištvo in obrat v gradnji: 10 let |
| --- | --- |

—

oprema, pohištvo in obrat v gradnji: 10 let

| — | gradnja in kapitalizirani glavni stroški za prenovo: 25 let |
| --- | --- |

—

gradnja in kapitalizirani glavni stroški za prenovo: 25 let

Kapitalizacija odhodkov: zneskovno omejena (pod 10 000 EUR brez DDV: kapitalizacije ni)

Priporočeno

9

11.3

Druga finančna sredstva

| — | Udeležbe v drugih družbah in naložbe v hčerinske družbe; lastniški vrednostni papirji v imetju zaradi strateških razlogov/razlogov politike |
| --- | --- |

—

Udeležbe v drugih družbah in naložbe v hčerinske družbe; lastniški vrednostni papirji v imetju zaradi strateških razlogov/razlogov politike

| — | Vrednostni papirji, vključno z lastniškimi vrednostnimi papirji, in drugi finančni instrumenti ter stanja (npr. vezani depoziti in tekoči računi), ki so v namenskem portfelju |
| --- | --- |

—

Vrednostni papirji, vključno z lastniškimi vrednostnimi papirji, in drugi finančni instrumenti ter stanja (npr. vezani depoziti in tekoči računi), ki so v namenskem portfelju

| — | Transakcije začasnega nakupa s kreditnimi institucijami v zvezi z upravljanjem portfeljev vrednostnih papirjev v tej postavki |
| --- | --- |

—

Transakcije začasnega nakupa s kreditnimi institucijami v zvezi z upravljanjem portfeljev vrednostnih papirjev v tej postavki

| (a) | Tržni lastniški instrumenti
  Tržna vrednost |
| --- | --- |

(a)

Tržna vrednost

Priporočeno

| (b) | Udeležbe v drugih družbah in nelikvidne delnice ter vsi ostali lastniški instrumenti, ki so trajna naložba
  Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve |
| --- | --- |

(b)

Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve

Priporočeno

| (c) | Naložbe v hčerinske družbe ali pomembni deleži
  Čista vrednost sredstev |
| --- | --- |

(c)

Čista vrednost sredstev

Priporočeno

| (d) | Tržni vrednostni papirji, razen vrednostnih papirjev v imetju do zapadlosti
  Tržna cena
  Vse premije ali diskonti se amortizirajo |
| --- | --- |

(d)

Tržna cena

Vse premije ali diskonti se amortizirajo

Priporočeno

| (e) | Tržni vrednostni papirji, razvrščeni med tiste, ki so v imetju do zapadlosti, ali ki so trajna naložba
  Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve
  Vse premije ali diskonti se amortizirajo |
| --- | --- |

(e)

Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve

Vse premije ali diskonti se amortizirajo

Priporočeno

| (f) | Netržni vrednostni papirji
  Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve
  Vse premije ali diskonti se amortizirajo |
| --- | --- |

(f)

Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve

Vse premije ali diskonti se amortizirajo

Priporočeno

| (g) | Stanja pri bankah in posojila
  Nominalna vrednost, preračunana po tržnem deviznem tečaju, če so stanja ali depoziti denominirani v tujih valutah |
| --- | --- |

(g)

Nominalna vrednost, preračunana po tržnem deviznem tečaju, če so stanja ali depoziti denominirani v tujih valutah

Priporočeno

9

11.4

Razlike zaradi prevrednotenja zabilančnih instrumentov

Rezultati vrednotenja terminskih transakcij v tuji valuti, valutnih zamenjav, obrestnih zamenjav, dogovorov o terminski obrestni meri, terminskih transakcij z vrednostnimi papirji, promptnih transakcij v tuji valuti od datuma sklenitve posla do datuma poravnave

Neto pozicija med terminskim in promptnim tečajem, po tržnem deviznem tečaju

Obvezno

9

11.5

Aktivne časovne razmejitve

Prihodek, ki ne zapade v danem obdobju, ampak je prenosljiv v obravnavano obdobje. Vnaprej plačani odhodki in plačane natečene obresti (tj. natečene obresti, pridobljene z vrednostnim papirjem)

Nominalna vrednost, menjava preračunana po tržnem tečaju

Obvezno

9

11.6

Razno

Predplačila, posojila, druge manjše postavke.

Prehodni računi vrednotenja (samo bilančna postavka med letom: nerealizirana izguba na datume prevrednotenja med letom, ki jih ne zajemajo pripadajoči računi prevrednotenja v postavki obveznosti „Računi prevrednotenja“). Posojila na zaupanje. Naložbe, povezane z depoziti v zlatu strank. Kovanci v enotah nacionalnih valut euroobmočja. Kratkoročni odhodki (neto akumulirana izguba), izguba preteklega leta pred pokritjem. Neto pokojninska sredstva

Nominalna vrednost ali nabavna vrednost

Priporočeno

Prehodni računi prevrednotenja

Razlike zaradi prevrednotenja med povprečno nabavno vrednostjo in tržno vrednostjo, menjava preračunana po tržnem tečaju

Obvezno

Naložbe, povezane z depoziti v zlatu strank

Tržna vrednost

Obvezno

Neporavnane terjatve, ki izhajajo iz neizpolnitve obveznosti nasprotnih strank Eurosistema v okviru kreditnih operacij Eurosistema

Neporavnane terjatve (zaradi neizpolnitve obveznosti)

Nominalna/izterljiva vrednost (pred poravnavo izgube/po njej)

Obvezno

Sredstva ali terjatve (do tretjih oseb), prisvojene ali pridobljene v okviru unovčenja zavarovanja, ki so ga predložile nasprotne stranke Eurosistema, ki niso izpolnile svojih obveznosti

Sredstva ali terjatve (zaradi neizpolnitve obveznosti)

Nabavna vrednost (preračunana po tržnem deviznem tečaju v času pridobitve, če so finančna sredstva denominirana v tujih valutah)

Obvezno

—

12

Izguba tekočega leta

Nominalna vrednost

Obvezno

OBVEZNOSTI

| Bilančna postavka (8) | Kategorizacija vsebine bilančnih postavk | Načelo vrednotenja | Področje uporabe (9) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1 | Bankovci v obtoku
   (7) | (a) | Eurobankovci, plus/minus prilagoditve, ki se nanašajo na uporabo ključa za razdelitev bankovcev v skladu s Sklepom ECB/2010/23 in Sklepom ECB/2010/29 |

Bilančna postavka (8)

Kategorizacija vsebine bilančnih postavk

Načelo vrednotenja

Področje uporabe (9)

1

1

Bankovci v obtoku
   (7)

(a)

Eurobankovci, plus/minus prilagoditve, ki se nanašajo na uporabo ključa za razdelitev bankovcev v skladu s Sklepom ECB/2010/23 in Sklepom ECB/2010/29

| (a) | Nominalna vrednost |
| --- | --- |

(a)

Nominalna vrednost

Obvezno

| (b) | Bankovci,denominirani v enotah nacionalnih valut euroobmočja med letom prehoda na eurogotovino |
| --- | --- |

(b)

Bankovci,denominirani v enotah nacionalnih valut euroobmočja med letom prehoda na eurogotovino

| (b) | Nominalna vrednost |
| --- | --- |

(b)

Nominalna vrednost

Obvezno

2

2

Obveznosti do kreditnih institucij euroobmočja, povezane z operacijami denarne politike, denominirane v eurih

Postavke 2.1, 2.2, 2.3 in 2.5: depoziti v eurih, kot so opisani v Prilogi I k Smernici ECB/2000/7

2.1

2.1

Tekoči računi (ki pokrivajo sistem obveznih rezerv)

Računi v eurih kreditnih institucij, ki so na seznamu finančnih institucij obveznikov obveznih rezerv v skladu s Statutom ESCB. Ta postavka vsebuje predvsem račune, ki se uporabljajo za vzdrževanje obveznih rezerv

Nominalna vrednost

Obvezno

2.2

2.2

Odprta ponudba mejnega depozita

Depoziti čez noč po vnaprej določeni obrestni meri (odprta ponudba)

Nominalna vrednost

Obvezno

2.3

2.3

Vezani depoziti

Zbiranje za namen zmanjšanja likvidnosti zaradi operacij finega uravnavanja

Nominalna vrednost

Obvezno

2.4

2.4

Povratne operacije finega uravnavanja

Transakcije, povezane z denarno politiko, zaradi zmanjševanja likvidnosti

Nominalna vrednost ali repo cena

Obvezno

2.5

2.5

Depoziti v povezavi s pozivi h kritju

Depoziti kreditnih institucij, ki izhajajo iz znižanja vrednosti osnovnega finančnega premoženja v zvezi s krediti tem kreditnim institucijam

Nominalna vrednost

Obvezno

3

3

Druge obveznosti do kreditnih institucij euroobmočja, denominirane v eurih

Transakcije začasne prodaje v povezavi s hkratnimi transakcijami začasnega nakupa in prodaje za upravljanje portfeljev vrednostnih papirjev v postavki sredstev 7 „Vrednostni papirji rezidentov euroobmočja, denominirani v eurih“. Druge operacije, ki niso povezane z operacijami denarne politike Eurosistema. Brez tekočih računov kreditnih institucij. Brez obveznosti/depozitov, ki izhajajo iz operacij denarne politike centralne banke, začetih pred vstopom v Eurosistem

Nominalna vrednost ali repo cena

Obvezno

4

4

Izdani dolžniški certifikati

Samo postavka v bilanci stanja ECB – za NCB postavka prehodne bilance stanja.

Dolžniški certifikati, opisani v Prilogi I k Smernici ECB/2000/7. Diskontirani vrednostni papir, izdan za zmanjšanje likvidnosti

Nabavna vrednost

Vsi diskonti se amortizirajo

Obvezno

5

5

Obveznosti do drugih rezidentov euroobmočja, denominirane v eurih

5.1

5.1

Država

Tekoči računi, vezani depoziti, depoziti, ki se odplačajo na zahtevo

Nominalna vrednost

Obvezno

5.2

5.2

Druge obveznosti

Tekoči računi osebja, podjetij in strank, vključno s finančnimi institucijami, ki so naštete kot izjeme od obveznosti do vzdrževanja obveznih rezerv (glej postavko obveznosti 2.1 „Tekoči računi“); vezani depoziti, depoziti, ki se odplačajo na zahtevo

Nominalna vrednost

Obvezno

6

6

Obveznosti do rezidentov zunaj euroobmočja, denominirane v eurih

Tekoči računi, vezani depoziti, depoziti, ki se odplačajo na zahtevo, vključno z računi za namen plačevanja in računi za upravljanje rezerv: drugih bank, centralnih bank, mednarodnih/nadnacionalnih institucij, vključno z Evropsko komisijo; tekoči računi drugih vlagateljev. Povratne transakcije v zvezi s hkratnimi transakcijami začasnega nakupa in prodaje za upravljanje vrednostnih papirjev v eurih.

Saldi računov v sistemu TARGET2 centralnih bank držav članic, katerih valuta ni euro

Nominalna vrednost ali repo cena

Obvezno

7

7

Obveznosti do rezidentov euroobmočja, denominirane v tuji valuti

Tekoči računi, obveznosti iz povratnih transakcij; običajno naložbene transakcije, pri katerih se uporabljajo sredstva v tuji valuti ali zlato

Nominalna vrednost, preračunana po tržnem deviznem tečaju

Obvezno

8

8

Obveznosti do rezidentov zunaj euroobmočja, denominirane v tuji valuti

8.1

8.1

Depoziti, stanja in druge obveznosti

Tekoči računi. Obveznosti iz povratnih transakcij; običajno naložbene transakcije, pri katerih se uporabljajo sredstva v tuji valuti ali zlato

Nominalna vrednost, preračunana po tržnem deviznem tečaju

Obvezno

8.2

8.2

Obveznosti, ki izhajajo iz kredita v skladu z ERM II

Izposojanje v skladu s pogoji ERM II

Nominalna vrednost, preračunana po tržnem deviznem tečaju

Obvezno

9

9

Protipostavka posebnih pravic črpanja, ki jih dodeli MDS

Postavka, denominirana s posebnimi pravicami črpanja, prikazuje višino posebnih pravic črpanja, ki so bile prvotno dodeljene upoštevni državi/NCB

Nominalna vrednost, preračunana po tržnem tečaju

Obvezno

—

10

Obveznosti znotraj Eurosistema +)

—

10.1

Obveznosti, ustrezne prenosu deviznih rezerv +)

Postavka je samo v bilanci stanja ECB, denominirana v eurih

Nominalna vrednost

Obvezno

—

10.2

Obveznosti v povezavi z izdajo dolžniških certifikatov ECB +)

Postavka je samo v bilanci stanja NCB.

Obveznost znotraj Eurosistema do ECB, ki izhaja iz izdaje dolžniških certifikatov ECB

Nabavna vrednost

Obvezno

—

10.3

Neto obveznosti v zvezi z razdelitvijo eurobankovcev znotraj Eurosistema +)
   (7)

Postavka je samo v bilanci stanja NCB.

Za NCB: neto obveznost v zvezi z uporabo ključa za razdelitev bankovcev, tj. vključno s saldi znotraj Eurosistema, ki so povezani z izdajo bankovcev ECB, kompenzacijskim zneskom in njegovo bilančno vknjižbo, kakor je določena s Sklepom ECB/2010/23

Nominalna vrednost

Obvezno

—

10.4

Druge obveznosti znotraj Eurosistema (neto) +)

Neto pozicija naslednjih podpostavk:

| (a) | neto obveznosti, ki izhajajo iz stanja računov v sistemu TARGET2 in korespondenčnih računov NCB, tj. neto izračun terjatev in obveznosti – glej tudi postavko sredstev 9.5 „Druge terjatve znotraj Eurosistema (neto)“ |
| --- | --- |

(a)

neto obveznosti, ki izhajajo iz stanja računov v sistemu TARGET2 in korespondenčnih računov NCB, tj. neto izračun terjatev in obveznosti – glej tudi postavko sredstev 9.5 „Druge terjatve znotraj Eurosistema (neto)“

| (a) | Nominalna vrednost |
| --- | --- |

(a)

Nominalna vrednost

Obvezno

| (b) | obveznost iz razlike med denarnim prihodkom, ki se združi in prerazporedi. Pomembno samo za obdobje med knjiženjem denarnega prihodka kot del postopkov ob koncu leta in njegovo poravnavo zadnji delovni dan v januarju vsako leto |
| --- | --- |

(b)

obveznost iz razlike med denarnim prihodkom, ki se združi in prerazporedi. Pomembno samo za obdobje med knjiženjem denarnega prihodka kot del postopkov ob koncu leta in njegovo poravnavo zadnji delovni dan v januarju vsako leto

| (b) | Nominalna vrednost |
| --- | --- |

(b)

Nominalna vrednost

Obvezno

| (c) | druge mogoče obveznosti znotraj Eurosistema, vključno z začasno porazdelitvijo dohodka ECB iz eurobankovcev posameznim NCB (7) |
| --- | --- |

(c)

druge mogoče obveznosti znotraj Eurosistema, vključno z začasno porazdelitvijo dohodka ECB iz eurobankovcev posameznim NCB (7)

| (c) | Nominalna vrednost |
| --- | --- |

(c)

Nominalna vrednost

Obvezno

10

11

Postavke v postopku poravnave

Stanja (obveznosti) poravnalnih računov, vključno z obtokom transferjev na žiro računih

Nominalna vrednost

Obvezno

10

12

Druge obveznosti

10

12.1

Razlike zaradi prevrednotenja zabilančnih instrumentov

Rezultati vrednotenja terminskih transakcij v tuji valuti, valutnih zamenjav, obrestnih zamenjav, dogovorov o terminski obrestni meri, terminskih transakcij z vrednostnimi papirji, promptnih transakcij v tuji valuti od datuma sklenitve posla do datuma poravnave

Neto pozicija med terminskim in promptnim tečajem, po tržnem deviznem tečaju

Obvezno

10

12.2

Pasivne časovne razmejitve

Stroški, ki zapadejo v prihodnjem obdobju, vendar se nanašajo na obravnavano obdobje. Dohodek, prejet v danem obdobju, ki pa se nanaša na prihodnje obdobje

Nominalna vrednost, menjava preračunana po tržnem tečaju

Obvezno

10

12.3

Razno

Prehodni računi za davčne obveznosti. Kritni računi za kredite in garancije v tuji valuti. Povratne transakcije s kreditnimi institucijami v povezavi s hkratnimi transakcijami začasnega nakupa in prodaje za upravljanje portfeljev vrednostnih papirjev v postavki sredstev 11.3 „Druga finančna sredstva“. Obvezni depoziti, razen depozitov rezerv. Druge manjše postavke. Kratkoročni prihodki (neto akumulirani dobiček), dobiček preteklega leta pred porazdelitvijo. Obveznosti na zaupanje. Depoziti v zlatu strank. Kovanci v obtoku v primeru, če je NCB zakonita izdajateljica. Bankovci v obtoku v nacionalnih valutnih enotah euroobmočja, ki niso več zakonito plačilno sredstvo, vendar so še vedno v obtoku po letu prehoda na eurogotovino, če ni prikazano v postavki obveznosti „Rezervacije“. Neto pokojninske obveznosti

Nominalna vrednost ali nabavna vrednost (repo cena)

Priporočeno

Depoziti v zlatu strank

Tržna vrednost

Depoziti v zlatu strank: obvezno

10

13

Rezervacije

| (a) | Za pokojnine, za tveganja deviznega tečaja, obrestnih mer in cen zlata, in za druge namene, npr. pričakovani odhodki v prihodnosti, rezervacije za enote nacionalnih valut euroobmočja, ki niso več zakonito plačilno sredstvo, vendar so še vedno v obtoku po letu prehoda na eurogotovino, če ti bankovci niso prikazani v postavki obveznosti 12.3 „Druge obveznosti/Razno“.
  Prispevki posameznih NCB za ECB v skladu s členom 48.2 Statuta ESCB se konsolidirajo s pripadajočimi zneski v postavki sredstev 9.1 „Udeležba v ECB“+) |
| --- | --- |

(a)

Za pokojnine, za tveganja deviznega tečaja, obrestnih mer in cen zlata, in za druge namene, npr. pričakovani odhodki v prihodnosti, rezervacije za enote nacionalnih valut euroobmočja, ki niso več zakonito plačilno sredstvo, vendar so še vedno v obtoku po letu prehoda na eurogotovino, če ti bankovci niso prikazani v postavki obveznosti 12.3 „Druge obveznosti/Razno“.

Prispevki posameznih NCB za ECB v skladu s členom 48.2 Statuta ESCB se konsolidirajo s pripadajočimi zneski v postavki sredstev 9.1 „Udeležba v ECB“+)

| (a) | Nabavna vrednost/nominalna vrednost |
| --- | --- |

(a)

Nabavna vrednost/nominalna vrednost

Priporočeno

| (b) | Tveganje nasprotne stranke ali kreditno tveganje, ki izhaja iz operacij denarne politike |
| --- | --- |

(b)

Tveganje nasprotne stranke ali kreditno tveganje, ki izhaja iz operacij denarne politike

| (b) | Nominalna vrednost (sorazmerna s ključem vpisanega kapitala ECB; osnovana na vrednotenju ob koncu leta s strani Sveta ECB) |
| --- | --- |

(b)

Nominalna vrednost (sorazmerna s ključem vpisanega kapitala ECB; osnovana na vrednotenju ob koncu leta s strani Sveta ECB)

Obvezno

11

14

Računi prevrednotenja

Računi prevrednotenja, povezani z gibanji cen za zlato, za vsako vrsto vrednostnih papirjev v eurih, za vsako vrsto vrednostnih papirjev v tuji valuti, za opcije; razlike v tržnih vrednostih, povezane z izvedenimi finančnimi instrumenti za obrestno tveganje; računi prevrednotenja v zvezi z gibanjem deviznih tečajev za vsako neto valutno pozicijo, vključno z valutnimi zamenjavami, terminskimi transakcijami v tuji valuti in posebnimi pravicami črpanja

Prispevki posameznih NCB za ECB v skladu s členom 48.2 Statuta ESCB se konsolidirajo s pripadajočimi zneski v postavki sredstev 9.1 „Udeležba v ECB“+)

Razlike zaradi prevrednotenja med povprečno nabavno vrednostjo in tržno vrednostjo, menjava preračunana po tržnem tečaju

Obvezno

12

15

Kapital in rezerve

12

15.1

Kapital

Vplačani kapital – kapital ECB se konsolidira s kapitalskimi deleži sodelujočih NCB

Nominalna vrednost

Obvezno

12

15.2

Rezerve

Zakonske rezerve in druge rezerve. Preneseni čisti dobiček.

Prispevki posameznih NCB za ECB v skladu s členom 48.2 Statuta ESCB se konsolidirajo s pripadajočimi zneski v postavki sredstev 9.1 „Udeležba v ECB“+)

Nominalna vrednost

Obvezno

10

16

Dobiček tekočega leta

Nominalna vrednost

Obvezno

---

(1)  Razkritje, ki se nanaša na eurobankovce v obtoku, obrestovanje neto terjatev/obveznosti znotraj Eurosistema, ki izhaja iz razdelitve eurobankovcev znotraj Eurosistema, ter na denarni prihodek, bi morali uskladiti v objavljenih letnih računovodskih izkazih posameznih NCB. Postavke, ki se harmonizirajo, so označene z zvezdico v prilogah IV, VIII in IX.

(2)  Postavke, ki jih je treba harmonizirati. Glej uvodno izjavo 5 te smernice.

(3)  Oštevilčenje v prvem stolpcu se nanaša na oblike bilance stanja v prilogah V, VI in VII (tedenski računovodski izkazi in konsolidirana letna bilanca stanja Eurosistema). Oštevilčenje v drugem stolpcu se nanaša na obliko bilance stanja v Prilogi VIII (letna bilanca stanja centralne banke). Postavke z oznako „+)“ se konsolidirajo v tedenskih računovodskih izkazih Eurosistema.

(4)  Sestava in pravila vrednotenja, ki so našteta v tej prilogi, so obvezni za računovodske izkaze ECB in za vsa opredmetena sredstva in obveznosti na računih NCB za namene Eurosistema, torej so pomembna za delovanje Eurosistema.

(5)  UL L 310, 11.12.2000, str. 1.

(6)  Glej stran 17 tega Uradnega lista. Sklep ECB/2010/23 je bil sprejet pred objavo Smernice ECB/2010/20.

(7)  Postavke, ki jih je treba harmonizirati. Glej uvodno izjavo 5 te smernice.

(8)  Številčenje iz prvega stolpca se nanaša na oblike bilance stanja iz prilog V, VI in VII (tedenski računovodski izkazi in konsolidirana letna bilanca stanja Eurosistema). Številčenje iz drugega stolpca se nanaša na obliko bilance stanja iz Priloge VIII (letna bilanca stanja centralne banke). Postavke z oznako „+)“ se konsolidirajo v tedenskih računovodskih izkazih Eurosistema.

(9)  Pravila o sestavi in vrednotenju, našteta v tej prilogi, se štejejo kot obvezna za račune ECB in za vse pomembne sredstva in obveznosti na računih NCB za namene Eurosistema, tj. pomembne za delovanje Eurosistema.

---

PRILOGA V

Konsolidirani tedenski računovodski izkaz Eurosistema: oblika, ki se uporabi pri objavi ob koncu četrtletja

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Sredstva (1) | Bilanca na dan ... | Razlika v primerjavi s prejšnjim tednom zaradi | Obveznosti | Bilanca na dan ... | Razlika v primerjavi s prejšnjim tednom zaradi |
| transakcij | prilagoditev ob koncu četrtletja | transakcij | prilagoditev ob koncu četrtletja |
| 1. | Zlato in terjatve v zlatu |

(v milijonih EUR)

Sredstva (1)

Bilanca na dan ...

Razlika v primerjavi s prejšnjim tednom zaradi

Obveznosti

Bilanca na dan ...

Razlika v primerjavi s prejšnjim tednom zaradi

transakcij

prilagoditev ob koncu četrtletja

transakcij

prilagoditev ob koncu četrtletja

1.

Zlato in terjatve v zlatu

| 2. | Terjatve do rezidentov zunaj euroobmočja, denominirane v tuji valuti |
| --- | --- |

2.

Terjatve do rezidentov zunaj euroobmočja, denominirane v tuji valuti

| 2.1 | Terjatve do MDS |
| --- | --- |

2.1

Terjatve do MDS

| 2.2 | Stanja pri bankah in naložbe v vrednostne papirje, zunanja posojila in druga zunanja sredstva |
| --- | --- |

2.2

Stanja pri bankah in naložbe v vrednostne papirje, zunanja posojila in druga zunanja sredstva

| 3. | Terjatve do rezidentov euroobmočja, denominirane v tuji valuti |
| --- | --- |

3.

Terjatve do rezidentov euroobmočja, denominirane v tuji valuti

| 4. | Terjatve do rezidentov zunaj euroobmočja, denominirane v eurih |
| --- | --- |

4.

Terjatve do rezidentov zunaj euroobmočja, denominirane v eurih

| 4.1 | Stanja pri bankah, naložbe v vrednostne papirje in posojila |
| --- | --- |

4.1

Stanja pri bankah, naložbe v vrednostne papirje in posojila

| 4.2 | Terjatve, ki izvirajo iz kredita v okviru ERM II |
| --- | --- |

4.2

Terjatve, ki izvirajo iz kredita v okviru ERM II

| 5. | Posojila kreditnim institucijam euroobmočja, povezana z operacijami denarne politike, denominirana v eurih |
| --- | --- |

5.

Posojila kreditnim institucijam euroobmočja, povezana z operacijami denarne politike, denominirana v eurih

| 5.1 | Operacije glavnega refinanciranja |
| --- | --- |

5.1

Operacije glavnega refinanciranja

| 5.2 | Operacije dolgoročnejšega refinanciranja |
| --- | --- |

5.2

Operacije dolgoročnejšega refinanciranja

| 5.3 | Povratne operacije finega uravnavanja |
| --- | --- |

5.3

Povratne operacije finega uravnavanja

| 5.4 | Povratne strukturne operacije |
| --- | --- |

5.4

Povratne strukturne operacije

| 5.5 | Odprta ponudba mejnega posojila |
| --- | --- |

5.5

Odprta ponudba mejnega posojila

| 5.6 | Krediti v povezavi s pozivi h kritju |
| --- | --- |

5.6

Krediti v povezavi s pozivi h kritju

| 6. | Druge terjatve do kreditnih institucij euroobmočja, denominirane v eurih |
| --- | --- |

6.

Druge terjatve do kreditnih institucij euroobmočja, denominirane v eurih

| 7. | Vrednostni papirji rezidentov euroobmočja, denominirani v eurih |
| --- | --- |

7.

Vrednostni papirji rezidentov euroobmočja, denominirani v eurih

| 7.1 | Vrednostni papirji v imetju za namene denarne politike |
| --- | --- |

7.1

Vrednostni papirji v imetju za namene denarne politike

| 7.2 | Drugi vrednostni papirji |
| --- | --- |

7.2

Drugi vrednostni papirji

| 8. | Javni dolg, denominiran v eurih |
| --- | --- |

8.

Javni dolg, denominiran v eurih

| 9. | Druga sredstva |
| --- | --- |

9.

Druga sredstva

| 1. | Bankovci v obtoku |
| --- | --- |

1.

Bankovci v obtoku

| 2. | Obveznosti do kreditnih institucij euroobmočja, povezane z operacijami denarne politike, denominirane v eurih |
| --- | --- |

2.

Obveznosti do kreditnih institucij euroobmočja, povezane z operacijami denarne politike, denominirane v eurih

| 2.1 | Tekoči računi (ki pokrivajo sistem obveznih rezerv) |
| --- | --- |

2.1

Tekoči računi (ki pokrivajo sistem obveznih rezerv)

| 2.2 | Odprta ponudba mejnega depozita |
| --- | --- |

2.2

Odprta ponudba mejnega depozita

| 2.3 | Vezani depoziti |
| --- | --- |

2.3

Vezani depoziti

| 2.4 | Povratne operacije finega uravnavanja |
| --- | --- |

2.4

Povratne operacije finega uravnavanja

| 2.5 | Depoziti v povezavi s pozivi h kritju |
| --- | --- |

2.5

Depoziti v povezavi s pozivi h kritju

| 3. | Druge obveznosti do kreditnih institucij euroobmočja, denominirane v eurih |
| --- | --- |

3.

Druge obveznosti do kreditnih institucij euroobmočja, denominirane v eurih

| 4. | Izdani dolžniški certifikati |
| --- | --- |

4.

Izdani dolžniški certifikati

| 5. | Obveznosti do drugih rezidentov euroobmočja, denominirane v eurih |
| --- | --- |

5.

Obveznosti do drugih rezidentov euroobmočja, denominirane v eurih

| 5.1 | Država |
| --- | --- |

5.1

Država

| 5.2 | Druge obveznosti |
| --- | --- |

5.2

Druge obveznosti

| 6. | Obveznosti do rezidentov zunaj euroobmočja, denominirane v eurih |
| --- | --- |

6.

Obveznosti do rezidentov zunaj euroobmočja, denominirane v eurih

| 7. | Obveznosti do rezidentov euroobmočja, denominirane v tuji valuti |
| --- | --- |

7.

Obveznosti do rezidentov euroobmočja, denominirane v tuji valuti

| 8. | Obveznosti do rezidentov zunaj euroobmočja, denominirane v tuji valuti |
| --- | --- |

8.

Obveznosti do rezidentov zunaj euroobmočja, denominirane v tuji valuti

| 8.1 | Depoziti, stanja in druge obveznosti |
| --- | --- |

8.1

Depoziti, stanja in druge obveznosti

| 8.2 | Obveznosti, ki izhajajo iz kredita v skladu z ERM II |
| --- | --- |

8.2

Obveznosti, ki izhajajo iz kredita v skladu z ERM II

| 9. | Protipostavka posebnih pravic črpanja, ki jih dodeli MDS |
| --- | --- |

9.

Protipostavka posebnih pravic črpanja, ki jih dodeli MDS

| 10. | Druge obveznosti |
| --- | --- |

10.

Druge obveznosti

| 11. | Računi prevrednotenja |
| --- | --- |

11.

Računi prevrednotenja

| 12. | Kapital in rezerve |
| --- | --- |

12.

Kapital in rezerve

Skupaj sredstva

Skupaj obveznosti

Mogoče je, da se vsote/podvsote zaradi zaokroževanja ne izidejo.

---

(1)  Tabela sredstev se lahko objavi tudi nad tabelo obveznosti.

---

PRILOGA VI

Konsolidirani tedenski računovodski izkaz Eurosistema: oblika, ki se uporabi pri objavi med četrtletjem

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Sredstva (1) | Bilanca na dan ... | Razlika v primerjavi s prejšnjim tednom zaradi transakcij | Obveznosti | Bilanca na dan ... | Razlika v primerjavi s prejšnjim tednom zaradi transakcij |
| 1. | Zlato in terjatve v zlatu |

(v milijonih EUR)

Sredstva (1)

Bilanca na dan ...

Razlika v primerjavi s prejšnjim tednom zaradi transakcij

Obveznosti

Bilanca na dan ...

Razlika v primerjavi s prejšnjim tednom zaradi transakcij

1.

Zlato in terjatve v zlatu

| 2. | Terjatve do rezidentov zunaj euroobmočja, denominirane v tuji valuti |
| --- | --- |

2.

Terjatve do rezidentov zunaj euroobmočja, denominirane v tuji valuti

| 2.1 | Terjatve do MDS |
| --- | --- |

2.1

Terjatve do MDS

| 2.2 | Stanja pri bankah in naložbe v vrednostne papirje, zunanja posojila in druga zunanja sredstva |
| --- | --- |

2.2

Stanja pri bankah in naložbe v vrednostne papirje, zunanja posojila in druga zunanja sredstva

| 3. | Terjatve do rezidentov euroobmočja, denominirane v tuji valuti |
| --- | --- |

3.

Terjatve do rezidentov euroobmočja, denominirane v tuji valuti

| 4. | Terjatve do rezidentov zunaj euroobmočja, denominirane v eurih |
| --- | --- |

4.

Terjatve do rezidentov zunaj euroobmočja, denominirane v eurih

| 4.1 | Stanja pri bankah, naložbe v vrednostne papirje in posojila |
| --- | --- |

4.1

Stanja pri bankah, naložbe v vrednostne papirje in posojila

| 4.2 | Terjatve, ki izhajajo iz kredita v okviru ERM II |
| --- | --- |

4.2

Terjatve, ki izhajajo iz kredita v okviru ERM II

| 5. | Posojila kreditnim institucijam euroobmočja, povezana z operacijami denarne politike, denominirana v eurih |
| --- | --- |

5.

Posojila kreditnim institucijam euroobmočja, povezana z operacijami denarne politike, denominirana v eurih

| 5.1 | Operacije glavnega refinanciranja |
| --- | --- |

5.1

Operacije glavnega refinanciranja

| 5.2 | Operacije dolgoročnejšega refinanciranja |
| --- | --- |

5.2

Operacije dolgoročnejšega refinanciranja

| 5.3 | Povratne operacije finega uravnavanja |
| --- | --- |

5.3

Povratne operacije finega uravnavanja

| 5.4 | Povratne strukturne operacije |
| --- | --- |

5.4

Povratne strukturne operacije

| 5.5 | Odprta ponudba mejnega posojila |
| --- | --- |

5.5

Odprta ponudba mejnega posojila

| 5.6 | Krediti v povezavi s pozivi h kritju |
| --- | --- |

5.6

Krediti v povezavi s pozivi h kritju

| 6. | Druge terjatve do kreditnih institucij euroobmočja, denominirane v eurih |
| --- | --- |

6.

Druge terjatve do kreditnih institucij euroobmočja, denominirane v eurih

| 7. | Vrednostni papirji rezidentov euroobmočja, denominirani v eurih |
| --- | --- |

7.

Vrednostni papirji rezidentov euroobmočja, denominirani v eurih

| 7.1 | Vrednostni papirji v imetju za namene denarne politike |
| --- | --- |

7.1

Vrednostni papirji v imetju za namene denarne politike

| 7.2 | Drugi vrednostni papirji |
| --- | --- |

7.2

Drugi vrednostni papirji

| 8. | Javni dolg, denominiran v eurih |
| --- | --- |

8.

Javni dolg, denominiran v eurih

| 9. | Druga sredstva |
| --- | --- |

9.

Druga sredstva

| 1. | Bankovci v obtoku |
| --- | --- |

1.

Bankovci v obtoku

| 2. | Obveznosti do kreditnih institucij euroobmočja, povezane z operacijami denarne politike, denominirane v eurih |
| --- | --- |

2.

Obveznosti do kreditnih institucij euroobmočja, povezane z operacijami denarne politike, denominirane v eurih

| 2.1 | Tekoči računi (ki pokrivajo sistem obveznih rezerv) |
| --- | --- |

2.1

Tekoči računi (ki pokrivajo sistem obveznih rezerv)

| 2.2 | Odprta ponudba mejnega depozita |
| --- | --- |

2.2

Odprta ponudba mejnega depozita

| 2.3 | Vezani depoziti |
| --- | --- |

2.3

Vezani depoziti

| 2.4 | Povratne operacije finega uravnavanja |
| --- | --- |

2.4

Povratne operacije finega uravnavanja

| 2.5 | Depoziti v povezavi s pozivi h kritju |
| --- | --- |

2.5

Depoziti v povezavi s pozivi h kritju

| 3. | Druge obveznosti do kreditnih institucij euroobmočja, denominirane v eurih |
| --- | --- |

3.

Druge obveznosti do kreditnih institucij euroobmočja, denominirane v eurih

| 4. | Izdani dolžniški certifikati |
| --- | --- |

4.

Izdani dolžniški certifikati

| 5. | Obveznosti do drugih rezidentov euroobmočja, denominirane v eurih |
| --- | --- |

5.

Obveznosti do drugih rezidentov euroobmočja, denominirane v eurih

| 5.1 | Država |
| --- | --- |

5.1

Država

| 5.2 | Druge obveznosti |
| --- | --- |

5.2

Druge obveznosti

| 6. | Obveznosti do rezidentov zunaj euroobmočja, denominirane v eurih |
| --- | --- |

6.

Obveznosti do rezidentov zunaj euroobmočja, denominirane v eurih

| 7. | Obveznosti do rezidentov euroobmočja, denominirane v tuji valuti |
| --- | --- |

7.

Obveznosti do rezidentov euroobmočja, denominirane v tuji valuti

| 8. | Obveznosti do rezidentov zunaj euroobmočja, denominirane v tuji valuti |
| --- | --- |

8.

Obveznosti do rezidentov zunaj euroobmočja, denominirane v tuji valuti

| 8.1 | Depoziti, stanja in druge obveznosti |
| --- | --- |

8.1

Depoziti, stanja in druge obveznosti

| 8.2 | Obveznosti, ki izhajajo iz kredita v skladu z ERM II |
| --- | --- |

8.2

Obveznosti, ki izhajajo iz kredita v skladu z ERM II

| 9. | Protipostavka posebnih pravic črpanja, ki jih dodeli MDS |
| --- | --- |

9.

Protipostavka posebnih pravic črpanja, ki jih dodeli MDS

| 10. | Druge obveznosti |
| --- | --- |

10.

Druge obveznosti

| 11. | Računi prevrednotenja |
| --- | --- |

11.

Računi prevrednotenja

| 12. | Kapital in rezerve |
| --- | --- |

12.

Kapital in rezerve

Skupaj sredstva

Skupaj obveznosti

Mogoče je, da se vsote/podvsote zaradi zaokroževanja ne izidejo.

---

(1)  Tabela sredstev se lahko objavi tudi nad tabelo obveznosti.

---

PRILOGA VII

Konsolidirana letna bilanca stanja Eurosistema

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Sredstva (1) | Obravnavano leto | Predhodno leto | Obveznosti | Obravnavano leto | Predhodno leto |
| 1. | Zlato in terjatve v zlatu |

(v milijonih EUR)

Sredstva (1)

Obravnavano leto

Predhodno leto

Obveznosti

Obravnavano leto

Predhodno leto

1.

Zlato in terjatve v zlatu

| 2. | Terjatve do rezidentov zunaj euroobmočja, denominirane v tuji valuti |
| --- | --- |

2.

Terjatve do rezidentov zunaj euroobmočja, denominirane v tuji valuti

| 2.1 | Terjatve do MDS |
| --- | --- |

2.1

Terjatve do MDS

| 2.2 | Stanja pri bankah in naložbe v vrednostne papirje, zunanja posojila in druga zunanja sredstva |
| --- | --- |

2.2

Stanja pri bankah in naložbe v vrednostne papirje, zunanja posojila in druga zunanja sredstva

| 3. | Terjatve do rezidentov euroobmočja, denominirane v tuji valuti |
| --- | --- |

3.

Terjatve do rezidentov euroobmočja, denominirane v tuji valuti

| 4. | Terjatve do rezidentov zunaj euroobmočja, denominirane v eurih |
| --- | --- |

4.

Terjatve do rezidentov zunaj euroobmočja, denominirane v eurih

| 4.1 | Stanja pri bankah, naložbe v vrednostne papirje in posojila |
| --- | --- |

4.1

Stanja pri bankah, naložbe v vrednostne papirje in posojila

| 4.2 | Terjatve, ki izhajajo iz kredita v okviru ERM II |
| --- | --- |

4.2

Terjatve, ki izhajajo iz kredita v okviru ERM II

| 5. | Posojila kreditnim institucijam euroobmočja, povezana z operacijami denarne politike, denominirana v eurih |
| --- | --- |

5.

Posojila kreditnim institucijam euroobmočja, povezana z operacijami denarne politike, denominirana v eurih

| 5.1 | Operacije glavnega refinanciranja |
| --- | --- |

5.1

Operacije glavnega refinanciranja

| 5.2 | Operacije dolgoročnejšega refinanciranja |
| --- | --- |

5.2

Operacije dolgoročnejšega refinanciranja

| 5.3 | Povratne operacije finega uravnavanja |
| --- | --- |

5.3

Povratne operacije finega uravnavanja

| 5.4 | Povratne strukturne operacije |
| --- | --- |

5.4

Povratne strukturne operacije

| 5.5 | Odprta ponudba mejnega posojila |
| --- | --- |

5.5

Odprta ponudba mejnega posojila

| 5.6 | Krediti v povezavi s pozivi h kritju |
| --- | --- |

5.6

Krediti v povezavi s pozivi h kritju

| 6. | Druge terjatve do kreditnih institucij euroobmočja, denominirane v eurih |
| --- | --- |

6.

Druge terjatve do kreditnih institucij euroobmočja, denominirane v eurih

| 7. | Vrednostni papirji rezidentov euroobmočja, denominirani v eurih |
| --- | --- |

7.

Vrednostni papirji rezidentov euroobmočja, denominirani v eurih

| 7.1 | Vrednostni papirji v imetju za namene denarne politike |
| --- | --- |

7.1

Vrednostni papirji v imetju za namene denarne politike

| 7.2 | Drugi vrednostni papirji |
| --- | --- |

7.2

Drugi vrednostni papirji

| 8. | Javni dolg, denominiran v eurih |
| --- | --- |

8.

Javni dolg, denominiran v eurih

| 9. | Druga sredstva |
| --- | --- |

9.

Druga sredstva

| 1. | Bankovci v obtoku |
| --- | --- |

1.

Bankovci v obtoku

| 2. | Obveznosti do kreditnih institucij euroobmočja, povezane z operacijami denarne politike, denominirane v eurih |
| --- | --- |

2.

Obveznosti do kreditnih institucij euroobmočja, povezane z operacijami denarne politike, denominirane v eurih

| 2.1 | Tekoči računi (ki pokrivajo sistem obveznih rezerv) |
| --- | --- |

2.1

Tekoči računi (ki pokrivajo sistem obveznih rezerv)

| 2.2 | Odprta ponudba mejnega depozita |
| --- | --- |

2.2

Odprta ponudba mejnega depozita

| 2.3 | Vezani depoziti |
| --- | --- |

2.3

Vezani depoziti

| 2.4 | Povratne operacije finega uravnavanja |
| --- | --- |

2.4

Povratne operacije finega uravnavanja

| 2.5 | Depoziti v povezavi s pozivi h kritju |
| --- | --- |

2.5

Depoziti v povezavi s pozivi h kritju

| 3. | Druge obveznosti do kreditnih institucij euroobmočja, denominirane v eurih |
| --- | --- |

3.

Druge obveznosti do kreditnih institucij euroobmočja, denominirane v eurih

| 4. | Izdani dolžniški certifikati |
| --- | --- |

4.

Izdani dolžniški certifikati

| 5. | Obveznosti do drugih rezidentov euroobmočja, denominirane v eurih |
| --- | --- |

5.

Obveznosti do drugih rezidentov euroobmočja, denominirane v eurih

| 5.1 | Širši sektor države |
| --- | --- |

5.1

Širši sektor države

| 5.2 | Druge obveznosti |
| --- | --- |

5.2

Druge obveznosti

| 6. | Obveznosti do rezidentov zunaj euroobmočja, denominirane v eurih |
| --- | --- |

6.

Obveznosti do rezidentov zunaj euroobmočja, denominirane v eurih

| 7. | Obveznosti do rezidentov euroobmočja, denominirane v tuji valuti |
| --- | --- |

7.

Obveznosti do rezidentov euroobmočja, denominirane v tuji valuti

| 8. | Obveznosti do nerezidentov euroobmočja, denominirane v tuji valuti |
| --- | --- |

8.

Obveznosti do nerezidentov euroobmočja, denominirane v tuji valuti

| 8.1 | Depoziti, stanja in druge obveznosti |
| --- | --- |

8.1

Depoziti, stanja in druge obveznosti

| 8.2 | Obveznosti, ki izhajajo iz kredita v skladu z ERM II |
| --- | --- |

8.2

Obveznosti, ki izhajajo iz kredita v skladu z ERM II

| 9. | Protipostavka posebnih pravic črpanja, ki jih dodeli MDS |
| --- | --- |

9.

Protipostavka posebnih pravic črpanja, ki jih dodeli MDS

| 10. | Druge obveznosti |
| --- | --- |

10.

Druge obveznosti

| 11. | Računi prevrednotenja |
| --- | --- |

11.

Računi prevrednotenja

| 12. | Kapital in rezerve |
| --- | --- |

12.

Kapital in rezerve

Skupaj sredstva

Skupaj obveznosti

Mogoče je, da se vsote/podvsote zaradi zaokroževanja ne izidejo.

---

(1)  Tabela sredstev se lahko objavi tudi nad tabelo obveznosti.

---

PRILOGA VIII

Letna bilanca stanja centralne banke
   (2)

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Sredstva (4) | Leto poročanja | Predhodno leto | Obveznosti | Leto poročanja | Predhodno leto |
| 1. | Zlato in terjatve v zlatu |

(v milijonih EUR)

Sredstva (4)

Leto poročanja

Predhodno leto

Obveznosti

Leto poročanja

Predhodno leto

1.

Zlato in terjatve v zlatu

| 2. | Terjatve do rezidentov zunaj euroobmočja, denominirane v tuji valuti |
| --- | --- |

2.

Terjatve do rezidentov zunaj euroobmočja, denominirane v tuji valuti

| 2.1 | Terjatve do MDS |
| --- | --- |

2.1

Terjatve do MDS

| 2.2 | Stanja pri bankah in naložbe v vrednostne papirje, zunanja posojila in druga zunanja sredstva |
| --- | --- |

2.2

Stanja pri bankah in naložbe v vrednostne papirje, zunanja posojila in druga zunanja sredstva

| 3. | Terjatve do rezidentov euroobmočja, denominirane v tuji valuti |
| --- | --- |

3.

Terjatve do rezidentov euroobmočja, denominirane v tuji valuti

| 4. | Terjatve do rezidentov zunaj euroobmočja, denominirane v eurih |
| --- | --- |

4.

Terjatve do rezidentov zunaj euroobmočja, denominirane v eurih

| 4.1 | Stanja pri bankah, naložbe v vrednostne papirje in posojila |
| --- | --- |

4.1

Stanja pri bankah, naložbe v vrednostne papirje in posojila

| 4.2 | Terjatve, ki izhajajo iz kredita v okviru ERM II |
| --- | --- |

4.2

Terjatve, ki izhajajo iz kredita v okviru ERM II

| 5. | Posojila kreditnim institucijam euroobmočja, povezana z operacijami denarne politike, denominirana v eurih |
| --- | --- |

5.

Posojila kreditnim institucijam euroobmočja, povezana z operacijami denarne politike, denominirana v eurih

| 5.1 | Operacije glavnega refinanciranja |
| --- | --- |

5.1

Operacije glavnega refinanciranja

| 5.2 | Operacije dolgoročnejšega refinanciranja |
| --- | --- |

5.2

Operacije dolgoročnejšega refinanciranja

| 5.3 | Povratne operacije finega uravnavanja |
| --- | --- |

5.3

Povratne operacije finega uravnavanja

| 5.4 | Povratne strukturne operacije |
| --- | --- |

5.4

Povratne strukturne operacije

| 5.5 | Odprta ponudba mejnega posojila |
| --- | --- |

5.5

Odprta ponudba mejnega posojila

| 5.6 | Krediti v povezavi s pozivi h kritju |
| --- | --- |

5.6

Krediti v povezavi s pozivi h kritju

| 6. | Druge terjatve do kreditnih institucij euroobmočja, denominirane v eurih |
| --- | --- |

6.

Druge terjatve do kreditnih institucij euroobmočja, denominirane v eurih

| 7. | Vrednostni papirji rezidentov euroobmočja, denominirani v eurih |
| --- | --- |

7.

Vrednostni papirji rezidentov euroobmočja, denominirani v eurih

| 7.1 | Vrednostni papirji v imetju za namene denarne politike |
| --- | --- |

7.1

Vrednostni papirji v imetju za namene denarne politike

| 7.2 | Drugi vrednostni papirji |
| --- | --- |

7.2

Drugi vrednostni papirji

| 8. | Javni dolg, denominiran v eurih |
| --- | --- |

8.

Javni dolg, denominiran v eurih

| 9. | Terjatve znotraj Eurosistema |
| --- | --- |

9.

Terjatve znotraj Eurosistema

| 9.1 | Udeležba v ECB |
| --- | --- |

9.1

Udeležba v ECB

| 9.2 | Terjatve, enakovredne prenosu deviznih rezerv |
| --- | --- |

9.2

Terjatve, enakovredne prenosu deviznih rezerv

| 9.3 | Terjatve v povezavi z izdajo dolžniških certifikatov ECB |
| --- | --- |

9.3

Terjatve v povezavi z izdajo dolžniških certifikatov ECB

| 9.4 | Neto terjatve v zvezi z razdelitvijo eurobankovcev znotraj Eurosistema |
| --- | --- |

9.4

Neto terjatve v zvezi z razdelitvijo eurobankovcev znotraj Eurosistema

| 9.5 | Druge terjatve znotraj Eurosistema (neto) |
| --- | --- |

9.5

Druge terjatve znotraj Eurosistema (neto)

| 10. | Postavke v postopku poravnave |
| --- | --- |

10.

Postavke v postopku poravnave

| 11. | Druga sredstva |
| --- | --- |

11.

Druga sredstva

| 11.1 | Kovanci euroobmočja |
| --- | --- |

11.1

Kovanci euroobmočja

| 11.2 | Opredmetena in neopredmetena osnovna sredstva |
| --- | --- |

11.2

Opredmetena in neopredmetena osnovna sredstva

| 11.3 | Druga finančna sredstva |
| --- | --- |

11.3

Druga finančna sredstva

| 11.4 | Razlike zaradi prevrednotenja zabilančnih instrumentov |
| --- | --- |

11.4

Razlike zaradi prevrednotenja zabilančnih instrumentov

| 11.5 | Aktivne časovne razmejitve |
| --- | --- |

11.5

Aktivne časovne razmejitve

| 11.6 | Razno |
| --- | --- |

11.6

Razno

| 12. | Izguba tekočega leta |
| --- | --- |

12.

Izguba tekočega leta

| 1. | Bankovci v obtoku (1) |
| --- | --- |

1.

Bankovci v obtoku (1)

| 2. | Obveznosti do kreditnih institucij euroobmočja, povezane z operacijami denarne politike, denominirane v eurih |
| --- | --- |

2.

Obveznosti do kreditnih institucij euroobmočja, povezane z operacijami denarne politike, denominirane v eurih

| 2.1 | Tekoči računi (ki pokrivajo sistem obveznih rezerv) |
| --- | --- |

2.1

Tekoči računi (ki pokrivajo sistem obveznih rezerv)

| 2.2 | Odprta ponudba mejnega depozita |
| --- | --- |

2.2

Odprta ponudba mejnega depozita

| 2.3 | Vezani depoziti |
| --- | --- |

2.3

Vezani depoziti

| 2.4 | Povratne operacije finega uravnavanja |
| --- | --- |

2.4

Povratne operacije finega uravnavanja

| 2.5 | Depoziti v povezavi s pozivi h kritju |
| --- | --- |

2.5

Depoziti v povezavi s pozivi h kritju

| 3. | Druge obveznosti do kreditnih institucij euroobmočja, denominirane v eurih |
| --- | --- |

3.

Druge obveznosti do kreditnih institucij euroobmočja, denominirane v eurih

| 4. | Izdani dolžniški certifikati |
| --- | --- |

4.

Izdani dolžniški certifikati

| 5. | Obveznosti do drugih rezidentov euroobmočja, denominirane v eurih |
| --- | --- |

5.

Obveznosti do drugih rezidentov euroobmočja, denominirane v eurih

| 5.1 | Država |
| --- | --- |

5.1

Država

| 5.2 | Druge obveznosti |
| --- | --- |

5.2

Druge obveznosti

| 6. | Obveznosti do rezidentov zunaj euroobmočja, denominirane v eurih |
| --- | --- |

6.

Obveznosti do rezidentov zunaj euroobmočja, denominirane v eurih

| 7. | Obveznosti do rezidentov euroobmočja, denominirane v tuji valuti |
| --- | --- |

7.

Obveznosti do rezidentov euroobmočja, denominirane v tuji valuti

| 8. | Obveznosti do rezidentov zunaj euroobmočja, denominirane v tuji valuti |
| --- | --- |

8.

Obveznosti do rezidentov zunaj euroobmočja, denominirane v tuji valuti

| 8.1 | Depoziti, stanja in druge obveznosti |
| --- | --- |

8.1

Depoziti, stanja in druge obveznosti

| 8.2 | Obveznosti, ki izhajajo iz kredita v skladu z ERM II |
| --- | --- |

8.2

Obveznosti, ki izhajajo iz kredita v skladu z ERM II

| 9. | Protipostavka posebnih pravic črpanja, ki jih dodeli MDS |
| --- | --- |

9.

Protipostavka posebnih pravic črpanja, ki jih dodeli MDS

| 10. | Obveznosti znotraj Eurosistema |
| --- | --- |

10.

Obveznosti znotraj Eurosistema

| 10.1 | Obveznosti, ustrezne prenosu deviznih rezerv |
| --- | --- |

10.1

Obveznosti, ustrezne prenosu deviznih rezerv

| 10.2 | Obveznosti v povezavi z zadolžnicami za kritje izdaje dolžniških certifikatov ECB |
| --- | --- |

10.2

Obveznosti v povezavi z zadolžnicami za kritje izdaje dolžniških certifikatov ECB

| 10.3 | Neto obveznosti v zvezi z razdelitvijo eurobankovcev znotraj Eurosistema |
| --- | --- |

10.3

Neto obveznosti v zvezi z razdelitvijo eurobankovcev znotraj Eurosistema

| 10.4 | Druge obveznosti znotraj Eurosistema (neto) |
| --- | --- |

10.4

Druge obveznosti znotraj Eurosistema (neto)

| 11. | Postavke v postopku poravnave |
| --- | --- |

11.

Postavke v postopku poravnave

| 12. | Druge obveznosti |
| --- | --- |

12.

Druge obveznosti

| 12.1 | Razlike zaradi prevrednotenja zabilančnih instrumentov |
| --- | --- |

12.1

Razlike zaradi prevrednotenja zabilančnih instrumentov

| 12.2 | Pasivne časovne razmejitve |
| --- | --- |

12.2

Pasivne časovne razmejitve

| 12.3 | Razno |
| --- | --- |

12.3

Razno

| 13. | Rezervacije |
| --- | --- |

13.

Rezervacije

| 14. | Računi prevrednotenja |
| --- | --- |

14.

Računi prevrednotenja

| 15. | Kapital in rezerve |
| --- | --- |

15.

Kapital in rezerve

| 15.1 | Kapital |
| --- | --- |

15.1

Kapital

| 15.2 | Rezerve |
| --- | --- |

15.2

Rezerve

| 16. | Dobiček tekočega leta |
| --- | --- |

16.

Dobiček tekočega leta

Skupaj sredstva

Skupaj obveznosti

Mogoče je, da se vsote/podvsote zaradi zaokroževanja ne izidejo.

---

(1)  Postavke, ki jih je treba harmonizirati. Glej uvodno izjavo 5 te smernice.

(2)  Razkritje, ki se nanaša na eurobankovce v obtoku, obrestovanje neto terjatev/obveznosti znotraj Eurosistema, ki izhaja iz razdelitve eurobankovcev znotraj Eurosistema, in na denarni prihodek, bi morali uskladiti v objavljenih letnih računovodskih izkazih posameznih NCB. Postavke, ki se harmonizirajo, so označene z zvezdico v prilogah IV, VIII in IX.

(3)  Centralne banke lahko alternativno objavijo točne zneske v eurih ali zneske drugače zaokrožijo.

(4)  Tabela sredstev se lahko objavi tudi nad tabelo obveznosti.

---

PRILOGA IX

Objavljeni izkaz poslovnega izida centralne banke
   (2)
   (3)

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Izkaz poslovnega izida za leto, ki se je končalo 31. decembra ... | Obravnavano leto | Predhodno leto |
| 1.1 | Obrestni prihodki
   (1) |

(v milijonih EUR)

Izkaz poslovnega izida za leto, ki se je končalo 31. decembra ...

Obravnavano leto

Predhodno leto

1.1

| 1.2 | Obrestni odhodki
   (1) |
| --- | --- |

1.2

| 1. | Neto obrestni prihodki (odhodki) |
| --- | --- |

1.

Neto obrestni prihodki (odhodki)

| 2.1 | Realizirani dobiček/izguba, ki izhaja iz finančnih operacij |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Delni odpis finančnih sredstev in pozicij |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Prenos v rezervacije za tveganje deviznega tečaja, obrestno in kreditno tveganje ter tveganje cene zlata oziroma prenos iz teh rezervacij |
| --- | --- |

2.3

| 2. | Neto rezultat finančnih operacij, delni odpisi in rezervacije za tveganja |
| --- | --- |

2.

Neto rezultat finančnih operacij, delni odpisi in rezervacije za tveganja

| 3.1 | Prihodki iz provizij |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Odhodki iz provizij |
| --- | --- |

3.2

| 3. | Neto prihodki/odhodki iz provizij |
| --- | --- |

3.

Neto prihodki/odhodki iz provizij

| 4. | Prihodki iz delnic in udeležb v drugih družbah (1) |
| --- | --- |

4.

Prihodki iz delnic in udeležb v drugih družbah (1)

| 5. | Neto rezultat združevanja denarnega prihodka (1) |
| --- | --- |

5.

Neto rezultat združevanja denarnega prihodka (1)

| 6. | Drugi prihodki |
| --- | --- |

6.

Drugi prihodki

Skupaj neto prihodek

| 7. | Stroški dela (5) |
| --- | --- |

7.

Stroški dela (5)

| 8. | Administrativni stroški (5) |
| --- | --- |

8.

Administrativni stroški (5)

| 9. | Depreciacija opredmetenih in neopredmetenih osnovnih sredstev |
| --- | --- |

9.

Depreciacija opredmetenih in neopredmetenih osnovnih sredstev

| 10. | Storitve proizvodnje bankovcev (6) |
| --- | --- |

10.

Storitve proizvodnje bankovcev (6)

| 11. | Drugi stroški |
| --- | --- |

11.

Drugi stroški

| 12. | Davek na prihodek in druge državne obremenitve prihodka |
| --- | --- |

12.

Davek na prihodek in druge državne obremenitve prihodka

(Izguba)/Dobiček tekočega leta

---

(1)  Postavke, ki jih je treba harmonizirati. Glej uvodno izjavo 5 te smernice.

(2)  Izkaz poslovnega izida ECB ima nekoliko drugačno obliko. Glej Prilogo III k Sklepu ECB/2010/21.

(3)  Razkritje, ki se nanaša na eurobankovce v obtoku, obrestovanje neto terjatev/obveznosti znotraj Eurosistema, ki izhaja iz razdelitve eurobankovcev znotraj Eurosistema, in na denarni prihodek, bi morali uskladiti v objavljenih letnih računovodskih izkazih posameznih NCB. Postavke, ki se harmonizirajo, so označene z zvezdico v prilogah IV, VIII in IX.

(4)  Centralne banke lahko alternativno objavijo točne zneske v eurih ali zneske drugače zaokrožijo.

(5)  Vključno z upravnimi rezervacijami.

(6)  Ta postavka se uporablja pri proizvodnji bankovcev pri zunanjih izvajalcu (za stroške teh storitev, ki jih opravljajo zunanje družbe, pooblaščene za proizvodnjo bankovcev v imenu centralnih bank). Priporoča se, da se stroški, nastali v zvezi z izdajo nacionalnih bankovcev in tudi eurobankovcev, izkažejo v izkazu poslovnega izida, ko se fakturirajo ali kako drugače prevzamejo.

---

PRILOGA X

Razveljavljena Smernica in njene spremembe

| Smernica ECB/2006/16 | UL L 348, 11.12.2006, str. 1. |
| --- | --- |
| Smernica ECB/2007/20 | UL L 42, 16.2.2008, str. 85. |
| Smernica ECB/2008/21 | UL L 36, 5.2.2009, str. 46. |
| Smernica ECB/2009/18 | UL L 202, 4.8.2009, str. 65. |
| Smernica ECB/2009/28 | UL L 348, 29.12.2009, str. 75. |

Smernica ECB/2006/16

UL L 348, 11.12.2006, str. 1.

Smernica ECB/2007/20

UL L 42, 16.2.2008, str. 85.

Smernica ECB/2008/21

UL L 36, 5.2.2009, str. 46.

Smernica ECB/2009/18

UL L 202, 4.8.2009, str. 65.

Smernica ECB/2009/28

UL L 348, 29.12.2009, str. 75.

---

PRILOGA XI

KORELACIJSKA TABELA

| Smernica ECB/2006/16 | Ta smernica |
| --- | --- |
| — | Člen 10 |
| Člen 9a | Člen 11 |
| Člen 10 | Člen 12 |
| Člen 11 | Člen 13 |
| Člen 12 | Člen 14 |
| Člen 13 | Člen 15 |
| Člen 14 | Člen 16 |
| Člen 15 | Člen 17 |
| Člen 16 | Člen 18 |
| Člen 17 | Člen 19 |
| Člen 18 | Člen 20 |
| Člen 19 | Člen 21 |
| Člen 20 | Člen 22 |
| Člen 21 | Člen 23 |
| Člen 22 | Člen 24 |
| Člen 23 | Člen 25 |
| Člen 24 | Člen 26 |
| Člen 25 | Člen 27 |
| Člen 26 | Člen 28 |
| Člen 27 | Člen 29 |

Smernica ECB/2006/16

Ta smernica

—

Člen 10

Člen 9a

Člen 11

Člen 10

Člen 12

Člen 11

Člen 13

Člen 12

Člen 14

Člen 13

Člen 15

Člen 14

Člen 16

Člen 15

Člen 17

Člen 16

Člen 18

Člen 17

Člen 19

Člen 18

Člen 20

Člen 19

Člen 21

Člen 20

Člen 22

Člen 21

Člen 23

Člen 22

Člen 24

Člen 23

Člen 25

Člen 24

Člen 26

Člen 25

Člen 27

Člen 26

Člen 28

Člen 27

Člen 29

---