# Uradni list L 70/2011

| | ISSN 1725-5155
  doi:10.3000/17255155.L_2011.070.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 70 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5417. marec 2011 |

ISSN 1725-5155

doi:10.3000/17255155.L_2011.070.slv

Uradni list

Evropske unije

L 70

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5417. marec 2011

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 257/2011 z dne 16. marca 2011 o spremembi Uredbe (ES) št. 616/2007 o odprtju in upravljanju tarifnih kvot Skupnosti v sektorju za perutnino s poreklom iz Brazilije, Tajske in drugih tretjih držav | 1 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 258/2011 z dne 16. marca 2011 o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz keramičnih ploščic s poreklom iz Ljudske republike Kitajske | 5 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 259/2011 z dne 16. marca 2011 o spremembi Uredbe (EU) št. 642/2010 o pravilih za uporabo (uvoznih dajatev za sektor žit) Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 | 31 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 260/2011 z dne 16. marca 2011 o stošestinštirideseti spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 881/2002 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte, povezane z Osama bin Ladnom, mrežo Al-Kaida in talibani | 33 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 261/2011 z dne 16. marca 2011 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 35 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 262/2011 z dne 16. marca 2011 o spremembi reprezentativnih cen in dodatnih uvoznih dajatev za nekatere proizvode v sektorju sladkorja, določenih z Uredbo (EU) št. 867/2010, za tržno leto 2010/11 | 37 |
| | | SKLEPI |
| | | 2011/162/EU |
| | * | Sklep Sveta z dne 14. marca 2011 o določitvi stališča, ki ga zavzame Evropska unija v okviru petega zasedanja Konference pogodbenic Rotterdamske konvencije glede sprememb Priloge III k Rotterdamski konvenciji o postopku soglasja po predhodnem obveščanju za določene nevarne kemikalije in pesticide v mednarodni trgovini | 39 |
| | | 2011/163/EU |
| | * | Sklep Komisije z dne 16. marca 2011 o odobritvi načrtov, ki so jih predložile tretje države v skladu s členom 29 Direktive Sveta 96/23/ES
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 1630)

   (
  1
  ) | 40 |
| | | 2011/164/EU |
| | * | Sklep Komisije z dne 16. marca 2011 o začasnem trženju nekaterega semena vrste Triticum aestivum, ki ne izpolnjuje zahtev Direktive Sveta 66/402/EGS
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 1634)

   (
  1
  ) | 47 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Uredba Komisije (EU) št. 257/2011 z dne 16. marca 2011 o spremembi Uredbe (ES) št. 616/2007 o odprtju in upravljanju tarifnih kvot Skupnosti v sektorju za perutnino s poreklom iz Brazilije, Tajske in drugih tretjih držav

1

*

Uredba Komisije (EU) št. 258/2011 z dne 16. marca 2011 o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz keramičnih ploščic s poreklom iz Ljudske republike Kitajske

5

*

Uredba Komisije (EU) št. 259/2011 z dne 16. marca 2011 o spremembi Uredbe (EU) št. 642/2010 o pravilih za uporabo (uvoznih dajatev za sektor žit) Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007

31

*

Uredba Komisije (EU) št. 260/2011 z dne 16. marca 2011 o stošestinštirideseti spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 881/2002 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte, povezane z Osama bin Ladnom, mrežo Al-Kaida in talibani

33

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 261/2011 z dne 16. marca 2011 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

35

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 262/2011 z dne 16. marca 2011 o spremembi reprezentativnih cen in dodatnih uvoznih dajatev za nekatere proizvode v sektorju sladkorja, določenih z Uredbo (EU) št. 867/2010, za tržno leto 2010/11

37

SKLEPI

2011/162/EU

*

Sklep Sveta z dne 14. marca 2011 o določitvi stališča, ki ga zavzame Evropska unija v okviru petega zasedanja Konference pogodbenic Rotterdamske konvencije glede sprememb Priloge III k Rotterdamski konvenciji o postopku soglasja po predhodnem obveščanju za določene nevarne kemikalije in pesticide v mednarodni trgovini

39

2011/163/EU

*

Sklep Komisije z dne 16. marca 2011 o odobritvi načrtov, ki so jih predložile tretje države v skladu s členom 29 Direktive Sveta 96/23/ES
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 1630)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 1630)

1

40

2011/164/EU

*

Sklep Komisije z dne 16. marca 2011 o začasnem trženju nekaterega semena vrste Triticum aestivum, ki ne izpolnjuje zahtev Direktive Sveta 66/402/EGS
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 1634)

   (
  1
  )

Triticum aestivum

(notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 1634)

1

47

| | | IV   Akti, sprejeti pred 1. decembrom 2009 v skladu s Pogodbo ES, Pogodbo EU in Pogodbo Euratom |
| --- | --- | --- |
| | * | Odločba Nadzornega organa Efte št. 329/09/COL z dne 15. julija 2009 o norveškem programu podpore za alternativno ogrevanje iz obnovljivih virov energije ter varčevanje z električno energijo v zasebnih gospodinjstvih (Norveška) | 49 |

IV   Akti, sprejeti pred 1. decembrom 2009 v skladu s Pogodbo ES, Pogodbo EU in Pogodbo Euratom

*

Odločba Nadzornega organa Efte št. 329/09/COL z dne 15. julija 2009 o norveškem programu podpore za alternativno ogrevanje iz obnovljivih virov energije ter varčevanje z električno energijo v zasebnih gospodinjstvih (Norveška)

49

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 17.3.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 70/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 70/1

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 257/2011

z dne 16. marca 2011

o spremembi Uredbe (ES) št. 616/2007 o odprtju in upravljanju tarifnih kvot Skupnosti v sektorju za perutnino s poreklom iz Brazilije, Tajske in drugih tretjih držav

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1) ter zlasti členov 144(1) in 148 v povezavi s členom 4 Uredbe,

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2007/360/ES z dne 29. maja 2007 o sklenitvi sporazumov v obliki potrjenih zapisnikov med Evropsko skupnostjo in Zvezno republiko Brazilijo ter med Evropsko skupnostjo in Kraljevino Tajsko na podlagi člena XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini 1994 (GATT 1994) o spremembi koncesij za perutninsko meso (2) in zlasti člena 2 Sklepa,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 130(2) Uredbe (ES) št. 1234/2007 je treba uvoz v Unijo upravljati z uvoznimi dovoljenji. Da se preprečijo špekulativna dejanja, ki izkrivljajo uvozne tokove, je primerno upravljati kvoto, odprto z Uredbo Komisije (ES) št. 616/2007 (3) pod zaporedno številko 09.4215 in skupino št. 5, dodeljeno Tajski, z dodeljevanjem uvoznih pravic kot prvi korak in z izdajo uvoznih dovoljenj kot drugi, kot je določeno v členu 6(3) Uredbe Komisije (ES) št. 1301/2006 z dne 31. avgusta 2006 o določitvi skupnih pravil za upravljanje uvoznih tarifnih kvot za kmetijske proizvode, ki se upravljajo s sistemom uvoznih dovoljenj (4). |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 130(2) Uredbe (ES) št. 1234/2007 je treba uvoz v Unijo upravljati z uvoznimi dovoljenji. Da se preprečijo špekulativna dejanja, ki izkrivljajo uvozne tokove, je primerno upravljati kvoto, odprto z Uredbo Komisije (ES) št. 616/2007 (3) pod zaporedno številko 09.4215 in skupino št. 5, dodeljeno Tajski, z dodeljevanjem uvoznih pravic kot prvi korak in z izdajo uvoznih dovoljenj kot drugi, kot je določeno v členu 6(3) Uredbe Komisije (ES) št. 1301/2006 z dne 31. avgusta 2006 o določitvi skupnih pravil za upravljanje uvoznih tarifnih kvot za kmetijske proizvode, ki se upravljajo s sistemom uvoznih dovoljenj (4).

| (2) | Glede upravičenosti vlagateljev in porazdelitve obsega uvoza za obdobje kvote, kot je določeno v členu 1(1) Uredbe (ES) št. 616/2007, je treba določiti nove pogoje za dodeljevanje uvoznih pravic in izdajanje poznejših uvoznih dovoljenj za kvoto ob izdaji. |
| --- | --- |

(2)

Glede upravičenosti vlagateljev in porazdelitve obsega uvoza za obdobje kvote, kot je določeno v členu 1(1) Uredbe (ES) št. 616/2007, je treba določiti nove pogoje za dodeljevanje uvoznih pravic in izdajanje poznejših uvoznih dovoljenj za kvoto ob izdaji.

| (3) | Da se prepreči špekulativno dejanje in zagotovi, da so uvozne pravice dodeljene resničnim uvoznikom, je bistveno, da se določi zgodovinska referenčna količina uvoženega perutninskega mesa, določena kot pogoj za uveljavljanje uvoznih pravic na ustrezni ravni. |
| --- | --- |

(3)

Da se prepreči špekulativno dejanje in zagotovi, da so uvozne pravice dodeljene resničnim uvoznikom, je bistveno, da se določi zgodovinska referenčna količina uvoženega perutninskega mesa, določena kot pogoj za uveljavljanje uvoznih pravic na ustrezni ravni.

| (4) | Glede na nove pogoje, ki veljajo za uvoz proizvodov s poreklom na Tajskem, je treba določiti znesek varščine za uvozne pravice in dovoljenja na ustrezni ravni, da se zagotovita primerno upravljanje tarifnih kvot in zadovoljiv dostop do njih za izvajalce. |
| --- | --- |

(4)

Glede na nove pogoje, ki veljajo za uvoz proizvodov s poreklom na Tajskem, je treba določiti znesek varščine za uvozne pravice in dovoljenja na ustrezni ravni, da se zagotovita primerno upravljanje tarifnih kvot in zadovoljiv dostop do njih za izvajalce.

| (5) | Da bi izvajalce obvezali, da vložijo zahtevke za uvozna dovoljenja za vse dodeljene uvozne pravice, je treba določiti, da takšna obveza pomeni primarno zahtevo v smislu Uredbe Komisije (EGS) št. 2220/85 z dne 22. julija 1985 o skupnih podrobnih pravilih za uporabo sistema varščin za kmetijske proizvode (5). |
| --- | --- |

(5)

Da bi izvajalce obvezali, da vložijo zahtevke za uvozna dovoljenja za vse dodeljene uvozne pravice, je treba določiti, da takšna obveza pomeni primarno zahtevo v smislu Uredbe Komisije (EGS) št. 2220/85 z dne 22. julija 1985 o skupnih podrobnih pravilih za uporabo sistema varščin za kmetijske proizvode (5).

| (6) | Obdobje obvestitve, določeno v Uredbi (ES) št. 616/2007 za nacionalne organe, da Komisijo obvestijo o količinah, za katere so bila izdana dovoljenja, je glede na obdobje izdajanja v zadnji fazi postopka. Zato je za dobro upravljanje kvot priporočljivo, da se to obdobje obvestitve prestavi na poznejši čas. |
| --- | --- |

(6)

Obdobje obvestitve, določeno v Uredbi (ES) št. 616/2007 za nacionalne organe, da Komisijo obvestijo o količinah, za katere so bila izdana dovoljenja, je glede na obdobje izdajanja v zadnji fazi postopka. Zato je za dobro upravljanje kvot priporočljivo, da se to obdobje obvestitve prestavi na poznejši čas.

| (7) | Da se izvajalcem in pristojnim organom omogoči, da se navadijo na novo upravljanje skupine št. 5, je primerno prestaviti rok za vlogo zahtevkov za uvozne pravice za prvo podobdobje, ki se začne 1. julija 2011, z aprila 2011 na maj 2011. |
| --- | --- |

(7)

Da se izvajalcem in pristojnim organom omogoči, da se navadijo na novo upravljanje skupine št. 5, je primerno prestaviti rok za vlogo zahtevkov za uvozne pravice za prvo podobdobje, ki se začne 1. julija 2011, z aprila 2011 na maj 2011.

| (8) | Uredbo (ES) št. 616/2007 je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(8)

Uredbo (ES) št. 616/2007 je zato treba ustrezno spremeniti.

| (9) | Ker se naslednje obdobje kvote začne 1. julija 2011, je treba to uredbo uporabljati od tega datuma. |
| --- | --- |

(9)

Ker se naslednje obdobje kvote začne 1. julija 2011, je treba to uredbo uporabljati od tega datuma.

| (10) | Upravljalni odbor za skupno ureditev kmetijskih trgov ni dal mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik – |
| --- | --- |

(10)

Upravljalni odbor za skupno ureditev kmetijskih trgov ni dal mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 616/2007 se spremeni:

| 1. | V členu 3 se doda naslednji odstavek:
  „3.   Letne količine, določene za skupino št. 5, se upravljajo z dodeljevanjem uvoznih pravic kot prvi korak in z izdajo uvoznih dovoljenj kot drugi.“ |
| --- | --- |

1.

V členu 3 se doda naslednji odstavek:

„3.   Letne količine, določene za skupino št. 5, se upravljajo z dodeljevanjem uvoznih pravic kot prvi korak in z izdajo uvoznih dovoljenj kot drugi.“

| 2. | Členi 4, 5 in 6 se nadomestijo z naslednjim:
  „Člen 4
  1.   Za namene uporabe člena 5 Uredbe (ES) št. 1301/2006 v zvezi s skupinami, ki niso skupina št. 5, vlagatelji zahtevka za uvozno dovoljenje ob vlogi svojega prvega zahtevka za določeno obdobje kvote dostavijo dokazilo, da so v vsakem od obeh obdobij iz člena 5 Uredbe (ES) št. 1301/2006 uvozili najmanj 50 ton proizvodov, za katere velja del XX Priloge I k Uredbi Sveta (ES) št. 1234/2007 (6), ali proizvodov pod oznako KN 0210 99 39.
  Za namene uporabe člena 5 Uredbe (ES) št. 1301/2006 v zvezi s skupino št. 5 vlagatelji zahtevka za uvozne pravice ob vlogi svojega prvega zahtevka za določeno kvotno leto dostavijo dokazilo, da so v vsakem od obeh obdobij iz člena 5 Uredbe (ES) št. 1301/2006 uvozili najmanj 250 ton proizvodov, za katere velja del XX Priloge I k Uredbi (ES) št. 1234/2007, ali proizvodov pod oznako KN 0210 99 39.
  Zahtevki za dovoljenje navajajo samo eno zaporedno številko iz Priloge I k tej uredbi.
  2.   Ne glede na člen 5 Uredbe (ES) št. 1301/2006 in prvega pododstavka odstavka 1 tega člena lahko vlagatelji zahtevka za izdajo uvoznega dovoljenja ob vlogi prvega zahtevka za določeno obdobje kvote dostavijo dokazilo, da so v vsakem od obeh obdobij iz člena 5 Uredbe (ES) št. 1301/2006 predelali najmanj 1 000 ton perutninskega mesa, ki se uvršča pod oznako KN 0207 ali 0210, v polpripravljene jedi iz perutninskega mesa, ki se uvrščajo pod oznako KN 1602 iz Uredbe (ES) št. 1234/2007, ali v homogenizirane proizvode, ki se uvrščajo pod oznako KN 1602 10 00 in vsebujejo samo perutninsko meso.
  Za namene iz tega odstavka ‚predelovalec‘ pomeni vsako osebo, ki je registrirana za namene DDV v državi članici, v kateri ima sedež, in ki zadevni državi članici zadovoljivo predloži dokaz o predelovalni dejavnosti s kakršnim koli komercialnim dokumentom.
  3.   Družba, ki je nastala z združitvijo družb, od katerih je vsaka uvozila referenčne količine, lahko te referenčne količine uporabi kot osnovo za svoje zahtevke.
  4.   Ne glede na člen 6(1) Uredbe (ES) št. 1301/2006 lahko za skupine št. 3, 6 in 8 vsak vlagatelj vloži več zahtevkov za uvozna dovoljenja za proizvode iz ene skupine, če ti proizvodi prihajajo iz več različnih držav. Zahtevki, od katerih se vsak nanaša na eno samo državo porekla, morajo biti vloženi hkrati pri pristojnem organu posamezne države članice. Glede največje količine iz odstavka 5 tega člena se zahtevki štejejo kot en zahtevek.
  5.   Pri skupinah, ki niso skupina št. 5, se morajo zahtevki za dovoljenja nanašati na najmanj 100 ton in na največ 10 % količine, ki je na voljo za zadevno kvoto v zadevnem obdobju ali podobdobju.
  Vendar:






  (a) | se zahtevki za dovoljenja ali uvozne pravice za skupini št. 2 in 3 nanašajo na 5 % razpoložljive količine za zadevno kvoto med zadevnim obdobjem ali podobdobjem; |
| --- | --- | --- |

2.

Členi 4, 5 in 6 se nadomestijo z naslednjim:

„Člen 4

1.   Za namene uporabe člena 5 Uredbe (ES) št. 1301/2006 v zvezi s skupinami, ki niso skupina št. 5, vlagatelji zahtevka za uvozno dovoljenje ob vlogi svojega prvega zahtevka za določeno obdobje kvote dostavijo dokazilo, da so v vsakem od obeh obdobij iz člena 5 Uredbe (ES) št. 1301/2006 uvozili najmanj 50 ton proizvodov, za katere velja del XX Priloge I k Uredbi Sveta (ES) št. 1234/2007 (6), ali proizvodov pod oznako KN 0210 99 39.

Za namene uporabe člena 5 Uredbe (ES) št. 1301/2006 v zvezi s skupino št. 5 vlagatelji zahtevka za uvozne pravice ob vlogi svojega prvega zahtevka za določeno kvotno leto dostavijo dokazilo, da so v vsakem od obeh obdobij iz člena 5 Uredbe (ES) št. 1301/2006 uvozili najmanj 250 ton proizvodov, za katere velja del XX Priloge I k Uredbi (ES) št. 1234/2007, ali proizvodov pod oznako KN 0210 99 39.

Zahtevki za dovoljenje navajajo samo eno zaporedno številko iz Priloge I k tej uredbi.

2.   Ne glede na člen 5 Uredbe (ES) št. 1301/2006 in prvega pododstavka odstavka 1 tega člena lahko vlagatelji zahtevka za izdajo uvoznega dovoljenja ob vlogi prvega zahtevka za določeno obdobje kvote dostavijo dokazilo, da so v vsakem od obeh obdobij iz člena 5 Uredbe (ES) št. 1301/2006 predelali najmanj 1 000 ton perutninskega mesa, ki se uvršča pod oznako KN 0207 ali 0210, v polpripravljene jedi iz perutninskega mesa, ki se uvrščajo pod oznako KN 1602 iz Uredbe (ES) št. 1234/2007, ali v homogenizirane proizvode, ki se uvrščajo pod oznako KN 1602 10 00 in vsebujejo samo perutninsko meso.

Za namene iz tega odstavka ‚predelovalec‘ pomeni vsako osebo, ki je registrirana za namene DDV v državi članici, v kateri ima sedež, in ki zadevni državi članici zadovoljivo predloži dokaz o predelovalni dejavnosti s kakršnim koli komercialnim dokumentom.

3.   Družba, ki je nastala z združitvijo družb, od katerih je vsaka uvozila referenčne količine, lahko te referenčne količine uporabi kot osnovo za svoje zahtevke.

4.   Ne glede na člen 6(1) Uredbe (ES) št. 1301/2006 lahko za skupine št. 3, 6 in 8 vsak vlagatelj vloži več zahtevkov za uvozna dovoljenja za proizvode iz ene skupine, če ti proizvodi prihajajo iz več različnih držav. Zahtevki, od katerih se vsak nanaša na eno samo državo porekla, morajo biti vloženi hkrati pri pristojnem organu posamezne države članice. Glede največje količine iz odstavka 5 tega člena se zahtevki štejejo kot en zahtevek.

5.   Pri skupinah, ki niso skupina št. 5, se morajo zahtevki za dovoljenja nanašati na najmanj 100 ton in na največ 10 % količine, ki je na voljo za zadevno kvoto v zadevnem obdobju ali podobdobju.

Vendar:

(a)

se zahtevki za dovoljenja ali uvozne pravice za skupini št. 2 in 3 nanašajo na 5 % razpoložljive količine za zadevno kvoto med zadevnim obdobjem ali podobdobjem;

| (b) | se za skupine št. 3, 6 in 8 najmanjša količina, na katero se nanaša zahtevek za izdajo dovoljenja, zmanjša na 10 ton. |
| --- | --- |

(b)

se za skupine št. 3, 6 in 8 najmanjša količina, na katero se nanaša zahtevek za izdajo dovoljenja, zmanjša na 10 ton.

Za skupino št. 5 se morajo zahtevki za uvozne pravice nanašati na najmanj 100 ton in na največ 10 % količine, ki je na voljo za zadevno kvoto v zadevnem podobdobju.

6.   Dovoljenja zavezujejo k uvozu iz navedene države, razen za skupine št. 3, 6 in 8. Za skupine, ki jih zadeva ta obveznost, je v polju 8 zahtevka za dovoljenje in dovoljenja vnesena država porekla in navedba ‚da‘ označena s križcem.

7.   V polje 20 zahtevka za dovoljenje in dovoljenja se vpiše eno od navedb iz dela A Priloge II.

Polje 24 dovoljenja vsebuje eno od navedb iz dela B Priloge II.

Za proizvode iz skupin št. 3 in 6 se v polje 24 dovoljenja vpiše eno od navedb iz dela C Priloge II.

Za proizvode iz skupine št. 8 se v polje 24 dovoljenja vpiše eno od navedb iz dela D Priloge II.

Člen 5

1.   Zahtevki za uvozne pravice za skupino št. 5 in za uvozna dovoljenja za druge skupine se lahko vložijo le prvih sedem dni v tretjem mesecu pred posameznim podobdobjem, za skupino št. 3 pa prvih sedem dni v tretjem mesecu pred obdobjem kvote.

Vendar se zahtevki za uvozne pravice za skupino št. 5 za podobdobje, ki se začne 1. julija 2011, lahko vložijo le prvih sedem dni maja 2011.

2.   Ob vložitvi zahtevka za izdajo dovoljenja za skupine, razen skupine št. 5, se položi varščina 50 EUR na 100 kilogramov. Vendar se varščina za zahtevke za dovoljenja za skupine št. 1, 4 in 7 določi na 10 EUR na 100 kilogramov, za zahtevke za uvozne pravice za skupino št. 5 pa na 6 EUR na 100 kilogramov.

3.   Države članice do 14. dneva v mesecu, v katerem se vložijo zahtevki, Komisijo obvestijo o skupnih količinah, zahtevanih za vsako posamezno skupino, razvrščenih po poreklu in izraženih v kilogramih.

4.   Uvozne pravice se dodelijo in dovoljenja izdajo od 23. dneva v mesecu, v katerem se vložijo zahtevki, in najpozneje do zadnjega dneva v tem mesecu. Uvozne pravice veljajo od prvega dneva podobdobja, za katero se vloži zahtevek, in do 30. junija istega uvoznega obdobja ter niso prenosljive.

5.   Za skupino št. 5 se zahtevki za uvozna dovoljenja lahko vložijo izključno v državi članici, kjer je vlagatelj vložil zahtevek in pridobil uvozne pravice. Za to skupino se dovoljenja izdajo na zahtevo in na ime izvajalca, ki je pridobil uvozne pravice.

Izvajalec ob izdaji uvoznega dovoljenja za skupino št. 5 položi varščino 75 EUR na 100 kilogramov. Z vsako izdajo uvoznega dovoljenja se ustrezno zmanjšajo pridobljene uvozne pravice in varščina, ki je bila položena za uvozne pravice v skladu z odstavkom 2, se takoj sorazmerno sprosti.

6.   Zahtevki za uvozna dovoljenja zajemajo celotno količino dodeljenih uvoznih pravic. Ta obveznost je primarna zahteva v smislu člena 20(2) Uredbe Komisije (EGS) št. 2220/85 (7)

Člen 6

1.   Ne glede na drugi pododstavek člena 11(1) Uredbe (ES) št. 1301/2006 države članice Komisijo obvestijo:

| (a) | o količinah, za katere so izdale dovoljenja za vse skupine, razen za skupino št. 5, najpozneje na deseti dan v mesecu, ki sledi mesecu, v katerem se vložijo zahtevki; |
| --- | --- |

(a)

o količinah, za katere so izdale dovoljenja za vse skupine, razen za skupino št. 5, najpozneje na deseti dan v mesecu, ki sledi mesecu, v katerem se vložijo zahtevki;

| (b) | o količinah, za katere so izdale dovoljenja med tem podobdobjem za skupino št. 5, najpozneje na deseti dan v mesecu, ki sledi vsakemu podobdobju. |
| --- | --- |

(b)

o količinah, za katere so izdale dovoljenja med tem podobdobjem za skupino št. 5, najpozneje na deseti dan v mesecu, ki sledi vsakemu podobdobju.

2.   Države članice pred koncem četrtega meseca po vsakem letnem obdobju Komisijo obvestijo o količinah, ki so bile v zadevnem obdobju dejansko sproščene v prosti promet v skladu s to uredbo.

3.   Ne glede na drugi pododstavek člena 11(1) Uredbe (ES) št. 1301/2006 države članice Komisijo obvestijo o količinah, ki jih zajemajo neuporabljena ali delno uporabljena uvozna dovoljenja in ustrezajo razliki med količinami, označenimi na hrbtni strani uvoznih dovoljenj, in količinami, za katere so bila dovoljenja izdana:

| (a) | prvič skupaj z obvestili iz člena 5(3) te uredbe v zvezi z zahtevki, vloženimi za zadnje podobdobje obdobja letne kvote; |
| --- | --- |

(a)

prvič skupaj z obvestili iz člena 5(3) te uredbe v zvezi z zahtevki, vloženimi za zadnje podobdobje obdobja letne kvote;

| (b) | drugič in zadnjič do konca četrtega meseca po koncu vsakega letnega obdobja za količine, ki v prvem obvestilu iz točke (a) še niso bile vključene. |
| --- | --- |

(b)

drugič in zadnjič do konca četrtega meseca po koncu vsakega letnega obdobja za količine, ki v prvem obvestilu iz točke (a) še niso bile vključene.

Za skupino št. 3 se obvestilo iz točke (a) prvega pododstavka ne uporablja.

4.   Količine, zajete v odstavkih 1 in 3, so za vsako skupino izražene v kilogramih. Količine, zajete v odstavku 2, so za vsako skupino izražene v kilogramih in razvrščene po poreklu.

| 3. | V členu 7 se odstavek 1 spremeni:






  (a) | drugi pododstavek se črta; |
| --- | --- | --- |

3.

V členu 7 se odstavek 1 spremeni:

(a)

drugi pododstavek se črta;

| (b) | doda se naslednji pododstavek:
  „Vendar dovoljenja za skupino št. 5 veljajo 15 delovnih dni od dejanskega datuma izdaje dovoljenja v skladu s členom 22(2) Uredbe Komisije (ES) št. 376/2008 (8). Uvozne pravice veljajo od prvega dneva podobdobja, za katero se vloži zahtevek, do 30. junija istega obdobja kvote. |
| --- | --- |

(b)

doda se naslednji pododstavek:

„Vendar dovoljenja za skupino št. 5 veljajo 15 delovnih dni od dejanskega datuma izdaje dovoljenja v skladu s členom 22(2) Uredbe Komisije (ES) št. 376/2008 (8). Uvozne pravice veljajo od prvega dneva podobdobja, za katero se vloži zahtevek, do 30. junija istega obdobja kvote.

Člen 2

Ta uredba začne veljati sedmi dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od obdobja kvote, ki se začne 1. julija 2011.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v državah članicah.

V Bruslju, 16. marca 2011

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 138, 30.5.2007, str. 10.

2

(3)  UL L 142, 5.6.2007, str. 3.

3

(4)  UL L 238, 1.9.2006, str. 13.

4

(5)  UL L 205, 3.8.1985, str. 5.

5

(6)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

6

(7)  UL L 205, 3.8.1985, str. 5“

7

(8)  UL L 114, 26.4.2008, str. 3.“

8

---

| 17.3.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 70/5 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 70/5

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 258/2011

z dne 16. marca 2011

o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz keramičnih ploščic s poreklom iz Ljudske republike Kitajske

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Unija),

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1), (v nadaljnjem besedilu: osnovna uredba) in zlasti člena 7 Uredbe,

po posvetovanju s svetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

A.   POSTOPEK

1.   Začetek

| (1) | Evropska komisija (v nadaljnjem besedilu: Komisija) je 19. junija 2010 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (2) (v nadaljnjem besedilu: obvestilo o začetku postopka), napovedala začetek protidampinškega postopka za uvoz keramičnih ploščic s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (v nadaljnjem besedilu: LRK ali zadevna država) v Unijo. |
| --- | --- |

(1)

Evropska komisija (v nadaljnjem besedilu: Komisija) je 19. junija 2010 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (2) (v nadaljnjem besedilu: obvestilo o začetku postopka), napovedala začetek protidampinškega postopka za uvoz keramičnih ploščic s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (v nadaljnjem besedilu: LRK ali zadevna država) v Unijo.

| (2) | Protidampinški postopek je bil sprožen po pritožbi, ki jo je Evropska zveza proizvajalcev keramičnih ploščic (CET) (v nadaljnjem besedilu: pritožniki) vložila v imenu 69 proizvajalcev, ki predstavljajo več kot 30 % celotne proizvodnje keramičnih ploščic Unije. Pritožba je vsebovala dokaze prima facie o dampingu zadevnega izdelka in znatni škodi, ki je zaradi tega nastala, kar je zadostovalo za upravičenost začetka postopka. |
| --- | --- |

(2)

Protidampinški postopek je bil sprožen po pritožbi, ki jo je Evropska zveza proizvajalcev keramičnih ploščic (CET) (v nadaljnjem besedilu: pritožniki) vložila v imenu 69 proizvajalcev, ki predstavljajo več kot 30 % celotne proizvodnje keramičnih ploščic Unije. Pritožba je vsebovala dokaze prima facie o dampingu zadevnega izdelka in znatni škodi, ki je zaradi tega nastala, kar je zadostovalo za upravičenost začetka postopka.

2.   Strani, ki jih postopek zadeva

| (3) | Komisija je o začetku postopka uradno obvestila pritožnike, druge znane proizvajalce Unije, znane proizvajalce izvoznike na Kitajskem in predstavnike Kitajske, znane uvoznike in uporabnike. O začetku postopka je obvestila tudi proizvajalce v Združenih državah Amerike (v nadaljnjem besedilu: ZDA), Nigeriji, Braziliji, Turčiji, Indoneziji in na Tajskem, saj so bile te države predvidene kot mogoča primerljiva država. Zainteresirane strani so imele možnost pisno izraziti stališča in zahtevati zaslišanje v roku iz obvestila o začetku postopka. Vsem zainteresiranim stranem, ki so zahtevale zaslišanje in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo to odobreno. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je o začetku postopka uradno obvestila pritožnike, druge znane proizvajalce Unije, znane proizvajalce izvoznike na Kitajskem in predstavnike Kitajske, znane uvoznike in uporabnike. O začetku postopka je obvestila tudi proizvajalce v Združenih državah Amerike (v nadaljnjem besedilu: ZDA), Nigeriji, Braziliji, Turčiji, Indoneziji in na Tajskem, saj so bile te države predvidene kot mogoča primerljiva država. Zainteresirane strani so imele možnost pisno izraziti stališča in zahtevati zaslišanje v roku iz obvestila o začetku postopka. Vsem zainteresiranim stranem, ki so zahtevale zaslišanje in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo to odobreno.

| (4) | Zaradi očitno velikega števila proizvajalcev izvoznikov na Kitajskem, nepovezanih uvoznikov in proizvajalcev Unije je bilo v obvestilu o začetku postopka predvideno vzorčenje za določitev dampinga in škode v skladu s členom 17 osnovne uredbe. Da bi se Komisija lahko odločila, ali bo vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru izbrala vzorec, je pozvala vse znane proizvajalce izvoznike na Kitajskem, uvoznike in proizvajalce Unije, naj se ji javijo od 1. aprila 2009 do 1. marca 2010 in v skladu z obvestilom o začetku postopka predložijo osnovne informacije o svojih dejavnostih, povezanih z zadevnim izdelkom. Posvetovanje je bilo opravljeno tudi s kitajskimi organi. |
| --- | --- |

(4)

Zaradi očitno velikega števila proizvajalcev izvoznikov na Kitajskem, nepovezanih uvoznikov in proizvajalcev Unije je bilo v obvestilu o začetku postopka predvideno vzorčenje za določitev dampinga in škode v skladu s členom 17 osnovne uredbe. Da bi se Komisija lahko odločila, ali bo vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru izbrala vzorec, je pozvala vse znane proizvajalce izvoznike na Kitajskem, uvoznike in proizvajalce Unije, naj se ji javijo od 1. aprila 2009 do 1. marca 2010 in v skladu z obvestilom o začetku postopka predložijo osnovne informacije o svojih dejavnostih, povezanih z zadevnim izdelkom. Posvetovanje je bilo opravljeno tudi s kitajskimi organi.

2.1   Vzorčenje kitajskih proizvajalcev izvoznikov

| (5) | Na vzorčenje je prispelo sto pet veljavnih odgovorov proizvajalcev izvoznikov iz Kitajske, ki pokrivajo 47 % uvoza v obdobju preiskave, kot je opredeljeno v uvodni izjavi 24. Zato se šteje, da je stopnja sodelovanja nizka. |
| --- | --- |

(5)

Na vzorčenje je prispelo sto pet veljavnih odgovorov proizvajalcev izvoznikov iz Kitajske, ki pokrivajo 47 % uvoza v obdobju preiskave, kot je opredeljeno v uvodni izjavi 24. Zato se šteje, da je stopnja sodelovanja nizka.

| (6) | Komisija je v skladu s členom 17(1) osnovne uredbe izbrala vzorec proizvajalcev izvoznikov na podlagi največjega reprezentativnega obsega izvoza zadevnega izdelka v Unijo, ki ga je bilo mogoče ustrezno preiskati v razpoložljivem času. Izbrani vzorec je sestavljen iz treh skupin skupno 10 posameznih proizvajalcev, ki ustrezajo 14,4 % celotnega obsega izvoza iz Kitajske v Unijo in 31,3 % celotnega obsega sodelujočih izvoznikov v obdobju preiskave. V skladu s členom 17(2) osnovne uredbe je bilo z zadevnimi stranmi in kitajskimi organi opravljeno posvetovanje o izbiri vzorca. V zvezi s predlaganim vzorcem so bile prejete številne pripombe. Pripombe, ki so se zdele primerne, so bile upoštevane pri izbiri končnega vzorca. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je v skladu s členom 17(1) osnovne uredbe izbrala vzorec proizvajalcev izvoznikov na podlagi največjega reprezentativnega obsega izvoza zadevnega izdelka v Unijo, ki ga je bilo mogoče ustrezno preiskati v razpoložljivem času. Izbrani vzorec je sestavljen iz treh skupin skupno 10 posameznih proizvajalcev, ki ustrezajo 14,4 % celotnega obsega izvoza iz Kitajske v Unijo in 31,3 % celotnega obsega sodelujočih izvoznikov v obdobju preiskave. V skladu s členom 17(2) osnovne uredbe je bilo z zadevnimi stranmi in kitajskimi organi opravljeno posvetovanje o izbiri vzorca. V zvezi s predlaganim vzorcem so bile prejete številne pripombe. Pripombe, ki so se zdele primerne, so bile upoštevane pri izbiri končnega vzorca.

2.2   Vzorčenje proizvajalcev Unije

| (7) | Evropska zveza proizvajalcev keramičnih ploščic (CET) je v dopisu, ki ga je poslala Komisiji, potrdila, da se vse družbe, ki so se pritožile, strinjajo z vključitvijo v vzorec. Tako je Komisija vključno z drugimi družbami, ki so se javile, dobila informacije od 73 proizvajalcev Unije. |
| --- | --- |

(7)

Evropska zveza proizvajalcev keramičnih ploščic (CET) je v dopisu, ki ga je poslala Komisiji, potrdila, da se vse družbe, ki so se pritožile, strinjajo z vključitvijo v vzorec. Tako je Komisija vključno z drugimi družbami, ki so se javile, dobila informacije od 73 proizvajalcev Unije.

| (8) | Pri vzorčenju je bila upoštevana velika razdrobljenost sektorja keramičnih ploščic. Da bi zagotovili, da ne bi v analizi škode prevladovali rezultati velikih družb, ampak bi se primerno upošteval položaj malih družb, ki imajo skupno največji delež proizvodnje Unije, je bilo sklenjeno, da morajo biti v vzorcu zastopani vsi segmenti, tj. male, srednje in velike družbe. |
| --- | --- |

(8)

Pri vzorčenju je bila upoštevana velika razdrobljenost sektorja keramičnih ploščic. Da bi zagotovili, da ne bi v analizi škode prevladovali rezultati velikih družb, ampak bi se primerno upošteval položaj malih družb, ki imajo skupno največji delež proizvodnje Unije, je bilo sklenjeno, da morajo biti v vzorcu zastopani vsi segmenti, tj. male, srednje in velike družbe.

| (9) | Glede na obseg letne proizvodnje se ločijo trije segmenti:
  —   segment 1: velike družbe – proizvodnja presega 10 milijonov m2,
  —   segment 2: srednje družbe – proizvodnja od 5 do 10 milijonov m2,
  —   segment 3: male družbe – proizvodnja do 5 milijonov m2. |
| --- | --- |

(9)

Glede na obseg letne proizvodnje se ločijo trije segmenti:

—   segment 1: velike družbe – proizvodnja presega 10 milijonov m2,

—   segment 2: srednje družbe – proizvodnja od 5 do 10 milijonov m2,

—   segment 3: male družbe – proizvodnja do 5 milijonov m2.

| (10) | V analizi mikroekonomskih kazalnikov so se rezultati vzorčenih družb v posebnem segmentu tehtali v skladu z deležem navedenega segmenta v celotni proizvodnji Unije (z uporabo specifične teže vsakega segmenta v celotnem sektorju keramičnih ploščic). V skladu z informacijami, zbranimi med preiskavo, proizvajalci iz segmentov 1 in 2 pomenijo vsak po približno četrtino celotne proizvodnje Unije, proizvajalci iz segmenta 3 pa približno polovico celotne proizvodnje Unije. Več kot 350 družb spada v segment malih družb. Več kot 40 družb spada v segment srednjih družb, več kot 20 pa v segment velikih družb. |
| --- | --- |

(10)

V analizi mikroekonomskih kazalnikov so se rezultati vzorčenih družb v posebnem segmentu tehtali v skladu z deležem navedenega segmenta v celotni proizvodnji Unije (z uporabo specifične teže vsakega segmenta v celotnem sektorju keramičnih ploščic). V skladu z informacijami, zbranimi med preiskavo, proizvajalci iz segmentov 1 in 2 pomenijo vsak po približno četrtino celotne proizvodnje Unije, proizvajalci iz segmenta 3 pa približno polovico celotne proizvodnje Unije. Več kot 350 družb spada v segment malih družb. Več kot 40 družb spada v segment srednjih družb, več kot 20 pa v segment velikih družb.

| (11) | Vzorčenih je bilo deset družb, in sicer največjih v vsakem od treh segmentov ob upoštevanju prodaje, proizvodnje in geografske lokacije. Ena vzorčena družba spada v segment velikih družb, štiri v segment srednjih družb, pet pa v segment malih družb. Izbrane družbe imajo sedež v šestih državah članicah (v Italiji, Španiji, na Poljskem, Portugalskem, v Nemčiji in Franciji), ki skupaj predstavljajo več kot 90 % celotne proizvodnje Unije. Ta vzorec je predstavljal 24 % celotne proizvodnje sodelujočih proizvajalcev in 7 % celotne proizvodnje Unije. |
| --- | --- |

(11)

Vzorčenih je bilo deset družb, in sicer največjih v vsakem od treh segmentov ob upoštevanju prodaje, proizvodnje in geografske lokacije. Ena vzorčena družba spada v segment velikih družb, štiri v segment srednjih družb, pet pa v segment malih družb. Izbrane družbe imajo sedež v šestih državah članicah (v Italiji, Španiji, na Poljskem, Portugalskem, v Nemčiji in Franciji), ki skupaj predstavljajo več kot 90 % celotne proizvodnje Unije. Ta vzorec je predstavljal 24 % celotne proizvodnje sodelujočih proizvajalcev in 7 % celotne proizvodnje Unije.

| (12) | Med preiskavo se je ena vzorčena družba iz Poljske odločila za prekinitev sodelovanja v preiskavi. Komisija ni mogla za sodelovanje pridobiti nobenega drugega proizvajalca s sedežem na Poljskem. |
| --- | --- |

(12)

Med preiskavo se je ena vzorčena družba iz Poljske odločila za prekinitev sodelovanja v preiskavi. Komisija ni mogla za sodelovanje pridobiti nobenega drugega proizvajalca s sedežem na Poljskem.

| (13) | Ne glede na umik poljskega proizvajalca je ostala reprezentativnost vzorca velika glede na vsa merila iz uvodnih izjav 8 in 10. Zato je bilo odločeno, da se lahko postopek nadaljuje z vzorcem devetih proizvajalcev iz petih držav članic. |
| --- | --- |

(13)

Ne glede na umik poljskega proizvajalca je ostala reprezentativnost vzorca velika glede na vsa merila iz uvodnih izjav 8 in 10. Zato je bilo odločeno, da se lahko postopek nadaljuje z vzorcem devetih proizvajalcev iz petih držav članic.

| (14) | Pritožniki so zahtevali, naj bodo njihova imena zaupna. Komisija se je s to zahtevo strinjala. |
| --- | --- |

(14)

Pritožniki so zahtevali, naj bodo njihova imena zaupna. Komisija se je s to zahtevo strinjala.

2.3   Vzorčenje za uvoznike

| (15) | Komisija je prejela izpolnjene vprašalnike od 24 uvoznikov. Trije veliki uvozniki so bili iz vzorčenja izključeni: dva sta bila povezana s kitajskimi izvozniki, eden pa s proizvajalcem Unije (uvoz je zanemarljiv v primerjavi s celotno prodajo navedenega proizvajalca). |
| --- | --- |

(15)

Komisija je prejela izpolnjene vprašalnike od 24 uvoznikov. Trije veliki uvozniki so bili iz vzorčenja izključeni: dva sta bila povezana s kitajskimi izvozniki, eden pa s proizvajalcem Unije (uvoz je zanemarljiv v primerjavi s celotno prodajo navedenega proizvajalca).

| (16) | Nepovezani sodelujoči uvozniki predstavljajo približno 6 % celotnega uvoza iz Kitajske. |
| --- | --- |

(16)

Nepovezani sodelujoči uvozniki predstavljajo približno 6 % celotnega uvoza iz Kitajske.

| (17) | Vzorčenih je bilo sedem družb, ki so predstavljale 95 % uvoza, ki so ga opravile nepovezane sodelujoče družbe. Ena od njih je bila tudi uporabnik zadevnega izdelka. Vzorec je bil reprezentativen tudi glede geografske porazdelitve in tako pokriva države članice, ki predstavljajo več kot 49 % uvoza v Unijo, kar potrjuje njegovo reprezentativnost. |
| --- | --- |

(17)

Vzorčenih je bilo sedem družb, ki so predstavljale 95 % uvoza, ki so ga opravile nepovezane sodelujoče družbe. Ena od njih je bila tudi uporabnik zadevnega izdelka. Vzorec je bil reprezentativen tudi glede geografske porazdelitve in tako pokriva države članice, ki predstavljajo več kot 49 % uvoza v Unijo, kar potrjuje njegovo reprezentativnost.

2.4   Izpolnjeni vprašalniki in preverjanje

| (18) | Da bi lahko vzorčeni proizvajalci izvozniki na Kitajskem po želji vložili zahtevek za tržnogospodarsko obravnavo (v nadaljnjem besedilu: TGO) ali individualno obravnavo (v nadaljnjem besedilu: IO), jim je Komisija poslala obrazce zahtevka. Ena skupina proizvajalcev izvoznikov je zahtevala TGO v skladu s členom 2(7) osnovne uredbe, ali IO, če bi preiskava pokazala, da ne izpolnjuje pogojev za TGO. Druge skupine proizvajalcev izvoznikov so zahtevale samo IO. |
| --- | --- |

(18)

Da bi lahko vzorčeni proizvajalci izvozniki na Kitajskem po želji vložili zahtevek za tržnogospodarsko obravnavo (v nadaljnjem besedilu: TGO) ali individualno obravnavo (v nadaljnjem besedilu: IO), jim je Komisija poslala obrazce zahtevka. Ena skupina proizvajalcev izvoznikov je zahtevala TGO v skladu s členom 2(7) osnovne uredbe, ali IO, če bi preiskava pokazala, da ne izpolnjuje pogojev za TGO. Druge skupine proizvajalcev izvoznikov so zahtevale samo IO.

| (19) | Zahtevke za individualno preiskavo je predložilo osem nevzorčenih družb ali skupin povezanih družb. Preučitev teh zahtevkov bi bila na začasni stopnji preveč obremenjujoča. Odločitev, ali bo za katero od navedenih družb odobrena individualna preiskava, bo sprejeta na dokončni stopnji. |
| --- | --- |

(19)

Zahtevke za individualno preiskavo je predložilo osem nevzorčenih družb ali skupin povezanih družb. Preučitev teh zahtevkov bi bila na začasni stopnji preveč obremenjujoča. Odločitev, ali bo za katero od navedenih družb odobrena individualna preiskava, bo sprejeta na dokončni stopnji.

| (20) | Komisija je poslala vprašalnike vzorčenim proizvajalcem izvoznikom in nevzorčenim proizvajalcem izvoznikom, ki so navedli, da nameravajo zahtevati individualno preiskavo v skladu s členom 17(3) osnovne uredbe, vzorčenim proizvajalcem Unije, sodelujočim nepovezanim uvoznikom in vsem znanim uporabnikom v Uniji. |
| --- | --- |

(20)

Komisija je poslala vprašalnike vzorčenim proizvajalcem izvoznikom in nevzorčenim proizvajalcem izvoznikom, ki so navedli, da nameravajo zahtevati individualno preiskavo v skladu s členom 17(3) osnovne uredbe, vzorčenim proizvajalcem Unije, sodelujočim nepovezanim uvoznikom in vsem znanim uporabnikom v Uniji.

| (21) | Izpolnjene vprašalnike je prejela od treh vzorčenih skupin proizvajalcev izvoznikov, osmih nevzorčenih proizvajalcev izvoznikov ali skupin proizvajalcev izvoznikov, devetih vzorčenih proizvajalcev Unije in petih uvoznikov, ki niso povezani s proizvajalcem izvoznikom. Stališča je prejela tudi od evropskega združenja proizvajalcev (Cerame-Unie), nacionalnih združenj proizvajalcev, uvoznikov, združenj uvoznikov in uporabnikov. |
| --- | --- |

(21)

Izpolnjene vprašalnike je prejela od treh vzorčenih skupin proizvajalcev izvoznikov, osmih nevzorčenih proizvajalcev izvoznikov ali skupin proizvajalcev izvoznikov, devetih vzorčenih proizvajalcev Unije in petih uvoznikov, ki niso povezani s proizvajalcem izvoznikom. Stališča je prejela tudi od evropskega združenja proizvajalcev (Cerame-Unie), nacionalnih združenj proizvajalcev, uvoznikov, združenj uvoznikov in uporabnikov.

| (22) | Komisija je zahtevala in preverila vse informacije, potrebne za analizo TGO/IO in začasno ugotovitev dampinga, pri tem nastale škode in interesa Unije, ter opravila preveritvene obiske v prostorih devetih vzorčenih proizvajalcev Unije in naslednjih družb:






  (a) | proizvajalcev izvoznikov na Kitajskem:







  — | Becarry Group, ki jo sestavljajo:






  — | Foshan Becarry Ceramics Co., Ltd, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(22)

Komisija je zahtevala in preverila vse informacije, potrebne za analizo TGO/IO in začasno ugotovitev dampinga, pri tem nastale škode in interesa Unije, ter opravila preveritvene obiske v prostorih devetih vzorčenih proizvajalcev Unije in naslednjih družb:

(a)

proizvajalcev izvoznikov na Kitajskem:

—

Becarry Group, ki jo sestavljajo:

—

Foshan Becarry Ceramics Co., Ltd,

| — | Heyuan Becarry Ceramics Co., Ltd, |
| --- | --- |

—

Heyuan Becarry Ceramics Co., Ltd,

| — | Heyuan Hairi Ceramic Co., Ltd, |
| --- | --- |

—

Heyuan Hairi Ceramic Co., Ltd,

| — | Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd., |
| --- | --- |

—

Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd.,

| — | Xinruncheng Group, ki jo sestavljata:






  — | Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd, |
| --- | --- | --- |

—

Xinruncheng Group, ki jo sestavljata:

—

Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd,

| — | Foshan City Nanhai Chongfa Ceramics Co. Ltd, |
| --- | --- |

—

Foshan City Nanhai Chongfa Ceramics Co. Ltd,

| — | Wonderful Group, ki jo sestavljajo:






  — | Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co., Ltd, |
| --- | --- | --- |

—

Wonderful Group, ki jo sestavljajo:

—

Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co., Ltd,

| — | Guangdong Jiamei Ceramics Co., Ltd, |
| --- | --- |

—

Guangdong Jiamei Ceramics Co., Ltd,

| — | Qingyuan Gani Ceramics Co., Ltd, |
| --- | --- |

—

Qingyuan Gani Ceramics Co., Ltd,

| — | Foshan Gani Ceramics Co., Ltd, |
| --- | --- |

—

Foshan Gani Ceramics Co., Ltd,

| — | Giavelli S.r.l., povezan italijanski uvoznik; |
| --- | --- |

—

Giavelli S.r.l., povezan italijanski uvoznik;

| (b) | trgovcev na Kitajskem:







  — | Foshan Changwei Enterprise Co., Ltd.; |
| --- | --- | --- |

(b)

trgovcev na Kitajskem:

—

Foshan Changwei Enterprise Co., Ltd.;

| (c) | trgovcev v Hongkongu:







  — | Cayenne Trading International Ltd., |
| --- | --- | --- |

(c)

trgovcev v Hongkongu:

—

Cayenne Trading International Ltd.,

| — | Great Prosperity Development Ltd., |
| --- | --- |

—

Great Prosperity Development Ltd.,

| — | Good East Development Ltd.; |
| --- | --- |

—

Good East Development Ltd.;

| (d) | nepovezanih uvoznikov:







  — | Enmon GmbH, Nemčija; |
| --- | --- | --- |

(d)

nepovezanih uvoznikov:

—

Enmon GmbH, Nemčija;

| (e) | nacionalnih združenj proizvajalcev:







  — | Confindustria Ceramica (Italija), |
| --- | --- | --- |

(e)

nacionalnih združenj proizvajalcev:

—

Confindustria Ceramica (Italija),

| — | Španskega združenja proizvajalcev keramičnih ploščic (ASCER), |
| --- | --- |

—

Španskega združenja proizvajalcev keramičnih ploščic (ASCER),

| — | APICER (Portugalska). |
| --- | --- |

—

APICER (Portugalska).

| (23) | Ker je bilo treba določiti normalno vrednost za proizvajalce izvoznike na Kitajskem, ki jim TGO morda ne bo odobrena, je bil za določitev normalne vrednosti na podlagi podatkov iz ZDA kot primerljive države v prostorih dveh proizvajalcev opravljen preveritveni obisk. Navedena proizvajalca sta zahtevala zaupnost glede svoje identitete. |
| --- | --- |

(23)

Ker je bilo treba določiti normalno vrednost za proizvajalce izvoznike na Kitajskem, ki jim TGO morda ne bo odobrena, je bil za določitev normalne vrednosti na podlagi podatkov iz ZDA kot primerljive države v prostorih dveh proizvajalcev opravljen preveritveni obisk. Navedena proizvajalca sta zahtevala zaupnost glede svoje identitete.

3.   Obdobje preiskave

| (24) | Preiskava dampinga in škode je zajela obdobje od 1. aprila 2009 do 31. marca 2010 (v nadaljnjem besedilu: obdobje preiskave ali OP). Preučitev gibanj, pomembnih za oceno škode, je zajela obdobje od 1. januarja 2007 do konca obdobja preiskave (v nadaljnjem besedilu: obravnavano obdobje). |
| --- | --- |

(24)

Preiskava dampinga in škode je zajela obdobje od 1. aprila 2009 do 31. marca 2010 (v nadaljnjem besedilu: obdobje preiskave ali OP). Preučitev gibanj, pomembnih za oceno škode, je zajela obdobje od 1. januarja 2007 do konca obdobja preiskave (v nadaljnjem besedilu: obravnavano obdobje).

B.   ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

1.   Zadevni izdelek

| (25) | Zadevni izdelek zajema glazirane in neglazirane keramične ploščice za tlakovanje in oblaganje; glazirane in neglazirane keramične kockice za mozaik in podobno, na podlagi ali brez podlage (v nadaljnjem besedilu: keramične ploščice ali zadevni izdelek), ki se trenutno uvrščajo v oznake KN 6907 10 00, 6907 90 20, 6907 90 80, 6908 10 00, 6908 90 11, 6908 90 20, 6908 90 31, 6908 90 51, 6908 90 91, 6908 90 93 in 6908 90 99. |
| --- | --- |

(25)

Zadevni izdelek zajema glazirane in neglazirane keramične ploščice za tlakovanje in oblaganje; glazirane in neglazirane keramične kockice za mozaik in podobno, na podlagi ali brez podlage (v nadaljnjem besedilu: keramične ploščice ali zadevni izdelek), ki se trenutno uvrščajo v oznake KN 6907 10 00, 6907 90 20, 6907 90 80, 6908 10 00, 6908 90 11, 6908 90 20, 6908 90 31, 6908 90 51, 6908 90 91, 6908 90 93 in 6908 90 99.

| (26) | Keramične ploščice se v glavnem uporabljajo v gradbeništvu za prekrivanje sten in tal. |
| --- | --- |

(26)

Keramične ploščice se v glavnem uporabljajo v gradbeništvu za prekrivanje sten in tal.

2.   Podobni izdelek

| (27) | Ena stran je trdila, da izdelek, uvožen iz Kitajske, in izdelek, ki ga proizvaja industrija Unije, nista primerljiva. |
| --- | --- |

(27)

Ena stran je trdila, da izdelek, uvožen iz Kitajske, in izdelek, ki ga proizvaja industrija Unije, nista primerljiva.

| (28) | Treba je opozoriti, da je Komisija utemeljila primerjavo cen na vrstah izdelkov, ki se razlikujejo na podlagi kontrolnih številk izdelka (v nadaljnjem besedilu: PCN), ki temelji na osmih značilnostih. |
| --- | --- |

(28)

Treba je opozoriti, da je Komisija utemeljila primerjavo cen na vrstah izdelkov, ki se razlikujejo na podlagi kontrolnih številk izdelka (v nadaljnjem besedilu: PCN), ki temelji na osmih značilnostih.

| (29) | Zadevna stran je predstavila argumente na zaslišanju pred pooblaščencem za zaslišanje. V skladu z argumenti je neprimerljivost posledica drugačne tehnologije, materiala, poliranja in oblikovanja, uporabljenega za proizvodnjo ploščic iz Unije in Kitajske. Na tehnološko naprednih linijah se proizvajajo visokokakovostne ploščice s sitotiskom in v več barvah. Družba je razložila, da obstajajo različne tehnologije tiskanja za sitotisk, rotacijsko tiskanje in brizgalno tiskanje. |
| --- | --- |

(29)

Zadevna stran je predstavila argumente na zaslišanju pred pooblaščencem za zaslišanje. V skladu z argumenti je neprimerljivost posledica drugačne tehnologije, materiala, poliranja in oblikovanja, uporabljenega za proizvodnjo ploščic iz Unije in Kitajske. Na tehnološko naprednih linijah se proizvajajo visokokakovostne ploščice s sitotiskom in v več barvah. Družba je razložila, da obstajajo različne tehnologije tiskanja za sitotisk, rotacijsko tiskanje in brizgalno tiskanje.

| (30) | Kljub zahtevam za podrobno vlogo, v kateri bi bili pojasnjeni vsi ti vidiki primerljivosti izdelka, stran ni utemeljila svojih zahtevkov. Tudi argumenta o izboljšanju primerljivosti ni podprla z dokazi. Poleg tega je sama priznala, da bi vrste izdelkov, ki bi jih zajela z dodatnimi štirimi predlaganimi merili, predstavljale samo 0,5 % trga ploščic. Kot je navedeno v poročilu, ki ga je pripravil pooblaščenec za zaslišanje in v katerem je povzet položaj zadevne družbe, je preostalih 99,5 % izdelkov, ki se uvrščajo v iste PCN, podobnih. |
| --- | --- |

(30)

Kljub zahtevam za podrobno vlogo, v kateri bi bili pojasnjeni vsi ti vidiki primerljivosti izdelka, stran ni utemeljila svojih zahtevkov. Tudi argumenta o izboljšanju primerljivosti ni podprla z dokazi. Poleg tega je sama priznala, da bi vrste izdelkov, ki bi jih zajela z dodatnimi štirimi predlaganimi merili, predstavljale samo 0,5 % trga ploščic. Kot je navedeno v poročilu, ki ga je pripravil pooblaščenec za zaslišanje in v katerem je povzet položaj zadevne družbe, je preostalih 99,5 % izdelkov, ki se uvrščajo v iste PCN, podobnih.

| (31) | Kot je navedeno, stran ni utemeljila ne potrebe po uvedbi dodatnih meril ne njihovega morebitnega vpliva na cene. Glede na zanemarljiv tržni delež zadevnih vrst izdelka in izrecno priznanje strani, da je 99,5 % ploščic primerljivih v okviru zadevnih PCN, je treba začasno zavrniti zahtevo po vključitvi dodatnih meril v strukturo PCN. |
| --- | --- |

(31)

Kot je navedeno, stran ni utemeljila ne potrebe po uvedbi dodatnih meril ne njihovega morebitnega vpliva na cene. Glede na zanemarljiv tržni delež zadevnih vrst izdelka in izrecno priznanje strani, da je 99,5 % ploščic primerljivih v okviru zadevnih PCN, je treba začasno zavrniti zahtevo po vključitvi dodatnih meril v strukturo PCN.

| (32) | Sklene se, da je bilo za zadevni izdelek, izdelek, ki se proizvaja in prodaja na domačem trgu Kitajske in domačem trgu ZDA, ki so bile začasno uporabljene kot primerljiva država, ter za izdelek, ki ga proizvajalci Unije proizvajajo in prodajajo v Uniji, ugotovljeno, da imajo enake osnovne fizikalne in tehnične lastnosti ter osnovno uporabo. Zato se začasno obravnavajo kot podobni izdelki v smislu člena 1(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(32)

Sklene se, da je bilo za zadevni izdelek, izdelek, ki se proizvaja in prodaja na domačem trgu Kitajske in domačem trgu ZDA, ki so bile začasno uporabljene kot primerljiva država, ter za izdelek, ki ga proizvajalci Unije proizvajajo in prodajajo v Uniji, ugotovljeno, da imajo enake osnovne fizikalne in tehnične lastnosti ter osnovno uporabo. Zato se začasno obravnavajo kot podobni izdelki v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.

C.   DAMPING

1.   Tržnogospodarska obravnava (TGO)

| (33) | V skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe se normalna vrednost v protidampinških preiskavah v zvezi z uvozom s poreklom iz Kitajske določi v skladu z odstavki od 1 do 6 navedenega člena za tiste proizvajalce, za katere je bilo ugotovljeno, da izpolnjujejo merila iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe. Merila so le zaradi lažjega sklicevanja na kratko povzeta takole:






  1. | poslovne odločitve se oblikujejo v skladu s tržnimi razmerami, brez večjega vmešavanja države, pri čemer se v stroških izražajo tržne vrednosti; |
| --- | --- | --- |

(33)

V skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe se normalna vrednost v protidampinških preiskavah v zvezi z uvozom s poreklom iz Kitajske določi v skladu z odstavki od 1 do 6 navedenega člena za tiste proizvajalce, za katere je bilo ugotovljeno, da izpolnjujejo merila iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe. Merila so le zaradi lažjega sklicevanja na kratko povzeta takole:

1.

poslovne odločitve se oblikujejo v skladu s tržnimi razmerami, brez večjega vmešavanja države, pri čemer se v stroških izražajo tržne vrednosti;

| 2. | podjetja imajo jasno določeno zbirko osnovnih računovodskih evidenc, ki se pregledujejo neodvisno, v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi in se uporabljajo v vse namene; |
| --- | --- |

2.

podjetja imajo jasno določeno zbirko osnovnih računovodskih evidenc, ki se pregledujejo neodvisno, v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi in se uporabljajo v vse namene;

| 3. | ni bistvenih izkrivljanj, ki se prenašajo še iz predhodnega sistema netržnega gospodarstva; |
| --- | --- |

3.

ni bistvenih izkrivljanj, ki se prenašajo še iz predhodnega sistema netržnega gospodarstva;

| 4. | stečajno in lastninsko pravo zagotavljata pravno varnost in stabilnost ter |
| --- | --- |

4.

stečajno in lastninsko pravo zagotavljata pravno varnost in stabilnost ter

| 5. | pretvorbe glede menjalnega tečaja se izvajajo po tržnem tečaju. |
| --- | --- |

5.

pretvorbe glede menjalnega tečaja se izvajajo po tržnem tečaju.

| (34) | Dve skupini proizvajalcev izvoznikov na Kitajskem sta zahtevali TGO v skladu s členom 2(7) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(34)

Dve skupini proizvajalcev izvoznikov na Kitajskem sta zahtevali TGO v skladu s členom 2(7) osnovne uredbe.

| (35) | Ugotovljeno je bilo, da strani (dva proizvajalca, en kitajski trgovec in en hongkonški trgovec), ki so domnevno sestavljale eno od teh skupin, v resnici niso bile povezane. V teh okoliščinah sta se zahtevka za TGO dveh kitajskih proizvajalcev (Becarry Group in Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd.) obravnavala posebej. |
| --- | --- |

(35)

Ugotovljeno je bilo, da strani (dva proizvajalca, en kitajski trgovec in en hongkonški trgovec), ki so domnevno sestavljale eno od teh skupin, v resnici niso bile povezane. V teh okoliščinah sta se zahtevka za TGO dveh kitajskih proizvajalcev (Becarry Group in Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd.) obravnavala posebej.

| (36) | V drugi skupini družb, in sicer Wonderful Group, ki jo sestavljata dve skupini proizvajalcev, povezani z lastništvom iste krovne družbe, je samo ena povezana skupina zahtevala TGO, druga pa je zahtevala individualno obravnavo (IO). Ker je treba merila za TGO zahtevati za vse družbe iz iste skupine in jih morajo vse tudi izpolnjevati, je bil ta zahtevek za TGO nepopoln in zato ni bil upoštevan. Tako skupini ni bilo mogoče odobriti TGO. |
| --- | --- |

(36)

V drugi skupini družb, in sicer Wonderful Group, ki jo sestavljata dve skupini proizvajalcev, povezani z lastništvom iste krovne družbe, je samo ena povezana skupina zahtevala TGO, druga pa je zahtevala individualno obravnavo (IO). Ker je treba merila za TGO zahtevati za vse družbe iz iste skupine in jih morajo vse tudi izpolnjevati, je bil ta zahtevek za TGO nepopoln in zato ni bil upoštevan. Tako skupini ni bilo mogoče odobriti TGO.

| (37) | Kar zadeva Becarry Group, je bilo v preiskavi v zvezi z merilom 1 ugotovljeno, da je bila v proizvajalčevem dovoljenju za poslovanje navedena omejitev izvoza, ki se je upoštevala v praksi. Zato se je štelo, da odločitve o prodaji niso bile sprejete svobodno, ampak so bile predmet znatnega vmešavanja države. Poleg tega se za več družb iz skupine ni dalo ugotoviti, ali je bil plačan začetni kapital družbe in kdo ga je plačal. V zvezi z merilom 2 je računovodstvo pokazalo več resnih pomanjkljivosti, ki v revizijskem poročilu niso bile navedene. Nazadnje, tudi v zvezi z merilom 3 je bilo ugotovljeno, da je bilo nekaj izkrivljanj, prenesenih iz sistema netržnega gospodarstva, ker glavna sredstva niso bila pravilno evidentirana ali amortizirana v poslovnih knjigah in ni bilo mogoče dokazati, da je družba plačala za pravico do uporabe zemljišča. |
| --- | --- |

(37)

Kar zadeva Becarry Group, je bilo v preiskavi v zvezi z merilom 1 ugotovljeno, da je bila v proizvajalčevem dovoljenju za poslovanje navedena omejitev izvoza, ki se je upoštevala v praksi. Zato se je štelo, da odločitve o prodaji niso bile sprejete svobodno, ampak so bile predmet znatnega vmešavanja države. Poleg tega se za več družb iz skupine ni dalo ugotoviti, ali je bil plačan začetni kapital družbe in kdo ga je plačal. V zvezi z merilom 2 je računovodstvo pokazalo več resnih pomanjkljivosti, ki v revizijskem poročilu niso bile navedene. Nazadnje, tudi v zvezi z merilom 3 je bilo ugotovljeno, da je bilo nekaj izkrivljanj, prenesenih iz sistema netržnega gospodarstva, ker glavna sredstva niso bila pravilno evidentirana ali amortizirana v poslovnih knjigah in ni bilo mogoče dokazati, da je družba plačala za pravico do uporabe zemljišča.

| (38) | Kar zadeva Shandong Yadi Ceramics Co Ltd, je bilo v preiskavi v zvezi z merilom 1 ugotovljeno, da družba ne more dokazati, ali je bil ob ustanovitvi družbe plačan začetni kapital in kdo ga je plačal. Tako ni bilo mogoče izključiti, da je nekaj sredstev zagotovila država. Kar zadeva merilo 2, so računovodske evidence pokazale resne pomanjkljivosti, ki v revizijskem poročilu niso bile navedene, zato se je štelo, da poslovne knjige niso bile revidirane v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi. Nazadnje, tudi glede merila 3 je bilo nekaj izkrivljanj, prenesenih iz sistema netržnega gospodarstva, ker ni bilo mogoče zagotoviti dokaza, da je družba plačala za pravice do uporabe zemljišča, ali dokaza o plačilu nekaterih sredstev. |
| --- | --- |

(38)

Kar zadeva Shandong Yadi Ceramics Co Ltd, je bilo v preiskavi v zvezi z merilom 1 ugotovljeno, da družba ne more dokazati, ali je bil ob ustanovitvi družbe plačan začetni kapital in kdo ga je plačal. Tako ni bilo mogoče izključiti, da je nekaj sredstev zagotovila država. Kar zadeva merilo 2, so računovodske evidence pokazale resne pomanjkljivosti, ki v revizijskem poročilu niso bile navedene, zato se je štelo, da poslovne knjige niso bile revidirane v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi. Nazadnje, tudi glede merila 3 je bilo nekaj izkrivljanj, prenesenih iz sistema netržnega gospodarstva, ker ni bilo mogoče zagotoviti dokaza, da je družba plačala za pravice do uporabe zemljišča, ali dokaza o plačilu nekaterih sredstev.

| (39) | Komisija je rezultate ugotovitev o TGO razkrila zadevnim proizvajalcem izvoznikom, kitajskim organom in pritožnikom ter jih pozvala, naj predložijo pripombe. |
| --- | --- |

(39)

Komisija je rezultate ugotovitev o TGO razkrila zadevnim proizvajalcem izvoznikom, kitajskim organom in pritožnikom ter jih pozvala, naj predložijo pripombe.

| (40) | Po razkritju ugotovitev o TGO sta pripombe poslala dva vzorčena proizvajalca izvoznika, ki jima TGO ni bila odobrena. Vendar te pripombe niso bile takšne, da bi spremenile ugotovitve v tem pogledu, ker so samo poskušale ovreči del ugotovitev, niso pa bili v njih predloženi dodatni dokazi, ki bi podprli pripombe. |
| --- | --- |

(40)

Po razkritju ugotovitev o TGO sta pripombe poslala dva vzorčena proizvajalca izvoznika, ki jima TGO ni bila odobrena. Vendar te pripombe niso bile takšne, da bi spremenile ugotovitve v tem pogledu, ker so samo poskušale ovreči del ugotovitev, niso pa bili v njih predloženi dodatni dokazi, ki bi podprli pripombe.

2.   Individualna obravnava (IO)

| (41) | V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe se za države, ki jih zajema navedeni člen, vzpostavi dajatev na ravni države, če je to potrebno, razen v primerih, ko lahko družbe dokažejo, da izpolnjujejo merila iz člena 9(5) osnovne uredbe. Le zaradi lažjega sklicevanja so ta merila na kratko povzeta:






  — | pri družbah ali skupnih družbah, ki so v celoti ali deloma v tuji lasti, lahko izvozniki svobodno vrnejo kapital in dobičke v domovino, |
| --- | --- | --- |

(41)

V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe se za države, ki jih zajema navedeni člen, vzpostavi dajatev na ravni države, če je to potrebno, razen v primerih, ko lahko družbe dokažejo, da izpolnjujejo merila iz člena 9(5) osnovne uredbe. Le zaradi lažjega sklicevanja so ta merila na kratko povzeta:

—

pri družbah ali skupnih družbah, ki so v celoti ali deloma v tuji lasti, lahko izvozniki svobodno vrnejo kapital in dobičke v domovino,

| — | izvozne cene in obseg izvoza ter prodajni pogoji so svobodno določeni, |
| --- | --- |

—

izvozne cene in obseg izvoza ter prodajni pogoji so svobodno določeni,

| — | večina deležev je v lasti zasebnikov. Državni uradniki, ki so člani upravnih odborov ali zasedajo ključne vodstvene položaje, morajo biti v manjšini ali pa je treba dokazati, da je družba kljub temu dovolj neodvisna od vmešavanja države, |
| --- | --- |

—

večina deležev je v lasti zasebnikov. Državni uradniki, ki so člani upravnih odborov ali zasedajo ključne vodstvene položaje, morajo biti v manjšini ali pa je treba dokazati, da je družba kljub temu dovolj neodvisna od vmešavanja države,

| — | pretvorbe glede menjalnega tečaja se izvajajo po tržnih tečajih in |
| --- | --- |

—

pretvorbe glede menjalnega tečaja se izvajajo po tržnih tečajih in

| — | vmešavanje države ni takšno, da bi omogočalo izogibanje ukrepom, če se individualnim izvoznikom odobrijo drugačne stopnje dajatve. |
| --- | --- |

—

vmešavanje države ni takšno, da bi omogočalo izogibanje ukrepom, če se individualnim izvoznikom odobrijo drugačne stopnje dajatve.

| (42) | Vzorčena proizvajalca izvoznika, ki sta zahtevala TGO, Becarry Group in Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd., sta zahtevala tudi IO, če jima TGO ne bi bila odobrena. Tudi Wonderful Group in Xinruncheng Group sta zahtevali IO. |
| --- | --- |

(42)

Vzorčena proizvajalca izvoznika, ki sta zahtevala TGO, Becarry Group in Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd., sta zahtevala tudi IO, če jima TGO ne bi bila odobrena. Tudi Wonderful Group in Xinruncheng Group sta zahtevali IO.

| (43) | Glede Becarry Group je bilo ugotovljeno, da prodaja ni bila svobodno določena zaradi omejitve izvoza, navedene v uvodni izjavi 37, zato je bil njen zahtevek za IO zavrnjen. |
| --- | --- |

(43)

Glede Becarry Group je bilo ugotovljeno, da prodaja ni bila svobodno določena zaradi omejitve izvoza, navedene v uvodni izjavi 37, zato je bil njen zahtevek za IO zavrnjen.

| (44) | Za drugega proizvajalca izvoznika je bilo ugotovljeno, da izpolnjuje pogoje iz člena 9(5) osnovne uredbe in se mu IO lahko odobri. Tako je bilo na podlagi razpoložljivih informacij začasno ugotovljeno, da naslednji kitajski proizvajalci izvozniki, ki so bili vključeni v vzorec, izpolnjujejo vse zahteve za IO iz člena 9(5) osnovne uredbe:






  — | Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd, |
| --- | --- | --- |

(44)

Za drugega proizvajalca izvoznika je bilo ugotovljeno, da izpolnjuje pogoje iz člena 9(5) osnovne uredbe in se mu IO lahko odobri. Tako je bilo na podlagi razpoložljivih informacij začasno ugotovljeno, da naslednji kitajski proizvajalci izvozniki, ki so bili vključeni v vzorec, izpolnjujejo vse zahteve za IO iz člena 9(5) osnovne uredbe:

—

Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd,

| — | Xinruncheng Group, |
| --- | --- |

—

Xinruncheng Group,

| — | Wonderful Group. |
| --- | --- |

—

Wonderful Group.

3.   Normalna vrednost

(a)   Izbira primerljive države

| (45) | V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe se normalna vrednost za proizvajalce izvoznike, ki jim TGO ni bila odobrena, določi na podlagi domačih cen ali računsko določene normalne vrednosti v primerljivi državi. |
| --- | --- |

(45)

V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe se normalna vrednost za proizvajalce izvoznike, ki jim TGO ni bila odobrena, določi na podlagi domačih cen ali računsko določene normalne vrednosti v primerljivi državi.

| (46) | Komisija je v obvestilu o začetku postopka navedla, da namerava kot ustrezno primerljivo državo za določitev normalne vrednosti za Kitajsko uporabiti ZDA, in je pozvala zainteresirane strani, naj predložijo pripombe. |
| --- | --- |

(46)

Komisija je v obvestilu o začetku postopka navedla, da namerava kot ustrezno primerljivo državo za določitev normalne vrednosti za Kitajsko uporabiti ZDA, in je pozvala zainteresirane strani, naj predložijo pripombe.

| (47) | Prejete so bile številne pripombe, v katerih je bilo za drugo možnost predlaganih več držav, in sicer Brazilija, Turčija, Nigerija, Tajska in nazadnje Indonezija. |
| --- | --- |

(47)

Prejete so bile številne pripombe, v katerih je bilo za drugo možnost predlaganih več držav, in sicer Brazilija, Turčija, Nigerija, Tajska in nazadnje Indonezija.

| (48) | Komisija se je zato odločila, da za sodelovanje zaprosi znane proizvajalce v teh državah in ZDA. Vendar sta le dva proizvajalca zadevnega izdelka v ZDA odgovorila na vprašalnike. Tudi tajski proizvajalec je nepopolno odgovoril na vprašalnik, poleg tega pa njegov obseg izdelkov ni bil v celoti primerljiv s sodelujočimi kitajskimi proizvajalci. |
| --- | --- |

(48)

Komisija se je zato odločila, da za sodelovanje zaprosi znane proizvajalce v teh državah in ZDA. Vendar sta le dva proizvajalca zadevnega izdelka v ZDA odgovorila na vprašalnike. Tudi tajski proizvajalec je nepopolno odgovoril na vprašalnik, poleg tega pa njegov obseg izdelkov ni bil v celoti primerljiv s sodelujočimi kitajskimi proizvajalci.

| (49) | Preiskava je razkrila, da so ZDA konkurenčni trg za zadevni izdelek. Na domačem trgu ZDA je bilo dejavnih več proizvajalcev, uvoz pa je bil velik. Preiskava je pokazala tudi, da imajo keramične ploščice s poreklom iz Kitajske in ZDA v osnovi enake fizikalne lastnosti in uporabo ter podobne proizvodne postopke. |
| --- | --- |

(49)

Preiskava je razkrila, da so ZDA konkurenčni trg za zadevni izdelek. Na domačem trgu ZDA je bilo dejavnih več proizvajalcev, uvoz pa je bil velik. Preiskava je pokazala tudi, da imajo keramične ploščice s poreklom iz Kitajske in ZDA v osnovi enake fizikalne lastnosti in uporabo ter podobne proizvodne postopke.

| (50) | Glede na trditve keramične ploščice, izdelane v ZDA, in tiste, ki so izdelane na Kitajskem, pokrivajo različne segmente trga, glede na to, da je za trg ZDA značilen predvsem uvoz. Zato doma izdelane vrste izdelka, ki bi bile podlaga za določitev normalne vrednosti, ne bi bile primerljive z vrstami izdelka, ki jih Kitajska izvaža v Unijo. Vendar je preiskava pokazala, da proizvodnja ZDA pokriva zelo različne vrste izdelkov, primerljive s tistimi, ki se proizvajajo na Kitajskem in izvažajo, kot je navedeno v uvodni izjavi 49. |
| --- | --- |

(50)

Glede na trditve keramične ploščice, izdelane v ZDA, in tiste, ki so izdelane na Kitajskem, pokrivajo različne segmente trga, glede na to, da je za trg ZDA značilen predvsem uvoz. Zato doma izdelane vrste izdelka, ki bi bile podlaga za določitev normalne vrednosti, ne bi bile primerljive z vrstami izdelka, ki jih Kitajska izvaža v Unijo. Vendar je preiskava pokazala, da proizvodnja ZDA pokriva zelo različne vrste izdelkov, primerljive s tistimi, ki se proizvajajo na Kitajskem in izvažajo, kot je navedeno v uvodni izjavi 49.

| (51) | Trdilo se je tudi, da so ZDA razmeroma majhen akter na svetovnem trgu keramičnih ploščic. Vendar je bilo leta 2009 proizvedenih približno 600 milijonov m2, kar se šteje za znatno. Za primerjavo, Kitajska, največja svetovna proizvajalka, je v istem obdobju proizvedla 2 milijardi m2. |
| --- | --- |

(51)

Trdilo se je tudi, da so ZDA razmeroma majhen akter na svetovnem trgu keramičnih ploščic. Vendar je bilo leta 2009 proizvedenih približno 600 milijonov m2, kar se šteje za znatno. Za primerjavo, Kitajska, največja svetovna proizvajalka, je v istem obdobju proizvedla 2 milijardi m2.

| (52) | Ena stran je trdila, da imajo ZDA stroge standarde kakovosti in so dejansko ustvarile netarifne ovire za kitajski uvoz. Vendar je preiskava razkrila, kot je navedeno, da je bil obseg uvoza iz Kitajske v ZDA velik in je pomenil glavni delež domače porabe ZDA. Zato je bil argument, da netarifne ovire v ZDA vplivajo na uvoz in s tem konkurenco, zavrnjen. |
| --- | --- |

(52)

Ena stran je trdila, da imajo ZDA stroge standarde kakovosti in so dejansko ustvarile netarifne ovire za kitajski uvoz. Vendar je preiskava razkrila, kot je navedeno, da je bil obseg uvoza iz Kitajske v ZDA velik in je pomenil glavni delež domače porabe ZDA. Zato je bil argument, da netarifne ovire v ZDA vplivajo na uvoz in s tem konkurenco, zavrnjen.

| (53) | Podatki iz odgovora dveh sodelujočih proizvajalcev ZDA so bili preverjeni na kraju samem. Nazadnje so se upoštevali samo podatki enega obiskanega proizvajalca, saj je bilo ugotovljeno, da so zanesljiva informacija, na kateri lahko temelji normalna vrednost. Za podatke drugega obiskanega proizvajalca je bilo ugotovljeno, da niso zanesljivi in jih je bilo treba zavreči, saj je ta proizvajalec poročal samo o delu svoje domače prodaje, stroškov pa ni bilo mogoče v celoti uskladiti s poslovnimi knjigami. |
| --- | --- |

(53)

Podatki iz odgovora dveh sodelujočih proizvajalcev ZDA so bili preverjeni na kraju samem. Nazadnje so se upoštevali samo podatki enega obiskanega proizvajalca, saj je bilo ugotovljeno, da so zanesljiva informacija, na kateri lahko temelji normalna vrednost. Za podatke drugega obiskanega proizvajalca je bilo ugotovljeno, da niso zanesljivi in jih je bilo treba zavreči, saj je ta proizvajalec poročal samo o delu svoje domače prodaje, stroškov pa ni bilo mogoče v celoti uskladiti s poslovnimi knjigami.

| (54) | Zato se začasno sklene, da so ZDA ustrezna in smiselna primerljiva država v skladu s členom 2(7) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(54)

Zato se začasno sklene, da so ZDA ustrezna in smiselna primerljiva država v skladu s členom 2(7) osnovne uredbe.

(b)   Določitev normalne vrednosti

| (55) | V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe je bila normalna vrednost določena na podlagi preverjenih informacij proizvajalca v primerljivi državi, kot je navedeno. |
| --- | --- |

(55)

V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe je bila normalna vrednost določena na podlagi preverjenih informacij proizvajalca v primerljivi državi, kot je navedeno.

| (56) | Ugotovljeno je bilo, da je obseg domače prodaje ameriškega proizvajalca podobnega izdelka reprezentativen v primerjavi z obsegom zadevnega izdelka, ki ga v Unijo izvažajo sodelujoči proizvajalci izvozniki. |
| --- | --- |

(56)

Ugotovljeno je bilo, da je obseg domače prodaje ameriškega proizvajalca podobnega izdelka reprezentativen v primerjavi z obsegom zadevnega izdelka, ki ga v Unijo izvažajo sodelujoči proizvajalci izvozniki.

| (57) | Ugotovljeno je bilo, da se je v obdobju preiskave prodaja nepovezanim strankam na domačem trgu izvajala v običajnem poteku trgovine za vse vrste podobnih izdelkov, ki jih proizvaja ameriški proizvajalec. Zaradi razlik v kakovosti med podobnim izdelkom, proizvedenim in prodanim v ZDA, in zadevnim izdelkom, ki se je izvažal iz Kitajske v Unijo, je bilo ugotovljeno, da je za nekatere vrste izdelkov primerneje računsko določiti normalno vrednost, da bi se lahko upoštevale tudi navedene razlike in bi se zagotovila poštena primerjava, kot je opisano v uvodni izjavi 61. |
| --- | --- |

(57)

Ugotovljeno je bilo, da se je v obdobju preiskave prodaja nepovezanim strankam na domačem trgu izvajala v običajnem poteku trgovine za vse vrste podobnih izdelkov, ki jih proizvaja ameriški proizvajalec. Zaradi razlik v kakovosti med podobnim izdelkom, proizvedenim in prodanim v ZDA, in zadevnim izdelkom, ki se je izvažal iz Kitajske v Unijo, je bilo ugotovljeno, da je za nekatere vrste izdelkov primerneje računsko določiti normalno vrednost, da bi se lahko upoštevale tudi navedene razlike in bi se zagotovila poštena primerjava, kot je opisano v uvodni izjavi 61.

| (58) | Normalna vrednost je bila računsko določena tako, da so se stroškom proizvodnje ameriškega proizvajalca dodali njegovi prodajni, splošni in upravni (PSU) stroški ter dobiček. V skladu s členom 2(6) osnovne uredbe so bili zneski za PSU in dobiček določeni na podlagi dejanskih podatkov o proizvodnji in prodaji v običajnem poteku trgovine podobnega izdelka ameriškega proizvajalca. |
| --- | --- |

(58)

Normalna vrednost je bila računsko določena tako, da so se stroškom proizvodnje ameriškega proizvajalca dodali njegovi prodajni, splošni in upravni (PSU) stroški ter dobiček. V skladu s členom 2(6) osnovne uredbe so bili zneski za PSU in dobiček določeni na podlagi dejanskih podatkov o proizvodnji in prodaji v običajnem poteku trgovine podobnega izdelka ameriškega proizvajalca.

(c)   Izvozne cene za proizvajalce izvoznike

| (59) | Izvozne cene vzorčenih kitajskih izvoznikov so temeljile na izvoznih cenah, ki so se dejansko plačevale ali se plačujejo, za prvega neodvisnega kupca. Kadar je bila prodaja opravljena prek povezanega uvoznika v Uniji, so bile cene računsko določene na podlagi člena 2(9) osnovne uredbe. Opravljene so bile prilagoditve za vse stroške, ki so nastali med uvozom in nadaljnjo prodajo, vključno s prodajnimi, splošnimi in upravnimi stroški ter dobičkom. V zvezi s stopnjo dobička je bil uporabljen dobiček, ki ga ustvari nepovezani uvoznik zadevnega izdelka, saj se je za dejanski dobiček povezanega uvoznika štelo, da zaradi odnosa med proizvajalci izvozniki in povezanim uvoznikom ni zanesljiv. |
| --- | --- |

(59)

Izvozne cene vzorčenih kitajskih izvoznikov so temeljile na izvoznih cenah, ki so se dejansko plačevale ali se plačujejo, za prvega neodvisnega kupca. Kadar je bila prodaja opravljena prek povezanega uvoznika v Uniji, so bile cene računsko določene na podlagi člena 2(9) osnovne uredbe. Opravljene so bile prilagoditve za vse stroške, ki so nastali med uvozom in nadaljnjo prodajo, vključno s prodajnimi, splošnimi in upravnimi stroški ter dobičkom. V zvezi s stopnjo dobička je bil uporabljen dobiček, ki ga ustvari nepovezani uvoznik zadevnega izdelka, saj se je za dejanski dobiček povezanega uvoznika štelo, da zaradi odnosa med proizvajalci izvozniki in povezanim uvoznikom ni zanesljiv.

(d)   Primerjava

| (60) | Stopnje dampinga so bile določene s primerjavo posameznih izvoznih cen franko tovarna vzorčenih izvoznikov z domačimi prodajnimi cenami ali računsko določeno normalno vrednostjo, kot je bilo primerno. |
| --- | --- |

(60)

Stopnje dampinga so bile določene s primerjavo posameznih izvoznih cen franko tovarna vzorčenih izvoznikov z domačimi prodajnimi cenami ali računsko določeno normalno vrednostjo, kot je bilo primerno.

| (61) | Za zagotovitev poštene primerjave med normalno vrednostjo in izvozno ceno so se v obliki prilagoditev ustrezno upoštevale razlike, ki vplivajo na cene in primerljivost cen v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe. Normalna vrednost je bila prilagojena zaradi razlik v lastnostih – v glavnem zaradi trženja blagovne znamke proizvajalca originalne opreme in razlik v kakovosti nekaterih vrst, ki jih proizvajalec v primerljivi državi ne proizvaja – zaradi nižjih stroškov neporcelanastih ploščic. Pri stroških čezmorskega prevoza, zavarovanja, manipulativnih in drugih zadevnih stroških, stroških pakiranja, posojila ter bančnih stroških in provizijah so se po potrebi vnesle nadaljnje prilagoditve v vseh primerih, v katerih je bilo ugotovljeno, da so smiselne, točne in podprte s preverjenimi dokazi. |
| --- | --- |

(61)

Za zagotovitev poštene primerjave med normalno vrednostjo in izvozno ceno so se v obliki prilagoditev ustrezno upoštevale razlike, ki vplivajo na cene in primerljivost cen v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe. Normalna vrednost je bila prilagojena zaradi razlik v lastnostih – v glavnem zaradi trženja blagovne znamke proizvajalca originalne opreme in razlik v kakovosti nekaterih vrst, ki jih proizvajalec v primerljivi državi ne proizvaja – zaradi nižjih stroškov neporcelanastih ploščic. Pri stroških čezmorskega prevoza, zavarovanja, manipulativnih in drugih zadevnih stroških, stroških pakiranja, posojila ter bančnih stroških in provizijah so se po potrebi vnesle nadaljnje prilagoditve v vseh primerih, v katerih je bilo ugotovljeno, da so smiselne, točne in podprte s preverjenimi dokazi.

4.   Stopnje dampinga

(a)   Za sodelujoče vzorčene proizvajalce izvoznike, ki jim je bila odobrena IO

| (62) | V skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe so bile stopnje dampinga za vzorčene sodelujoče proizvajalce izvoznike, ki jim je bila odobrena IO, določene na podlagi primerjave tehtane povprečne normalne vrednosti, določene za primerljivo državo s tehtano povprečno izvozno ceno zadevnega izdelka vsake družbe v Unijo, kot je določeno zgoraj. |
| --- | --- |

(62)

V skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe so bile stopnje dampinga za vzorčene sodelujoče proizvajalce izvoznike, ki jim je bila odobrena IO, določene na podlagi primerjave tehtane povprečne normalne vrednosti, določene za primerljivo državo s tehtano povprečno izvozno ceno zadevnega izdelka vsake družbe v Unijo, kot je določeno zgoraj.

| (63) | Na podlagi tega so začasne stopnje dampinga, izražene kot delež cene CIF meja Unije, brez plačane dajatve, naslednje: | Začasna stopnja dampinga |
| --- | --- | --- |
| Group Xinruncheng | 35,5 % |
| Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd | 36,6 % |
| Wonderful Group | 26,2 % |

(63)

Na podlagi tega so začasne stopnje dampinga, izražene kot delež cene CIF meja Unije, brez plačane dajatve, naslednje:

Začasna stopnja dampinga

Group Xinruncheng

35,5 %

Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd

36,6 %

Wonderful Group

26,2 %

(b)   Za vse druge sodelujoče proizvajalce izvoznike

| (64) | Stopnja dampinga za druge sodelujoče proizvajalce izvoznike na Kitajskem, ki niso bili vključeni v vzorec, je bila izračunana kot tehtano povprečje stopenj dampinga vzorčenih proizvajalcev izvoznikov v skladu s členom 9(6) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(64)

Stopnja dampinga za druge sodelujoče proizvajalce izvoznike na Kitajskem, ki niso bili vključeni v vzorec, je bila izračunana kot tehtano povprečje stopenj dampinga vzorčenih proizvajalcev izvoznikov v skladu s členom 9(6) osnovne uredbe.

| (65) | Stopnja dampinga za sodelujoče proizvajalce izvoznike na Kitajskem, ki so bili vključeni v vzorec, vendar jim IO ni bila odobrena (Heyuan Becarry Ceramics Co. Ltd.), je bila tudi izračunana, kot je opisano v uvodni izjavi 64. |
| --- | --- |

(65)

Stopnja dampinga za sodelujoče proizvajalce izvoznike na Kitajskem, ki so bili vključeni v vzorec, vendar jim IO ni bila odobrena (Heyuan Becarry Ceramics Co. Ltd.), je bila tudi izračunana, kot je opisano v uvodni izjavi 64.

(c)   Vsi drugi (nesodelujoči) proizvajalci izvozniki

| (66) | Stopnja dampinga na ravni države za vse druge nesodelujoče proizvajalce izvoznike na Kitajskem je bila določena z uporabo najvišjih stopenj dampinga, ugotovljenih za reprezentativno vrsto izdelka sodelujočega proizvajalca izvoznika. |
| --- | --- |

(66)

Stopnja dampinga na ravni države za vse druge nesodelujoče proizvajalce izvoznike na Kitajskem je bila določena z uporabo najvišjih stopenj dampinga, ugotovljenih za reprezentativno vrsto izdelka sodelujočega proizvajalca izvoznika.

| (67) | Na podlagi tega so začasne tehtane povprečne stopnje dampinga vzorca in stopnje dampinga na državni ravni, izražene kot delež cene CIF meja Unije, brez plačane dajatve, naslednje:






  Tehtano povprečje vzorca za sodelujoče proizvajalce izvoznike, ki niso vključeni v vzorec ali jim IO ni bila odobrena (glej Prilogo I) | 32,3 % |
| --- | --- | --- |
| Preostanek za nesodelujoče proizvajalce izvoznike | 73,0 % |

(67)

Na podlagi tega so začasne tehtane povprečne stopnje dampinga vzorca in stopnje dampinga na državni ravni, izražene kot delež cene CIF meja Unije, brez plačane dajatve, naslednje:

Tehtano povprečje vzorca za sodelujoče proizvajalce izvoznike, ki niso vključeni v vzorec ali jim IO ni bila odobrena (glej Prilogo I)

32,3 %

Preostanek za nesodelujoče proizvajalce izvoznike

73,0 %

D.   ŠKODA

1.   Proizvodnja Unije in industrija Unije

| (68) | Kot je bilo navedeno v uvodni izjavi 8, je industrija keramičnih ploščic Unije zelo razdrobljena. Keramične ploščice izdeluje več kot 500 proizvajalcev. |
| --- | --- |

(68)

Kot je bilo navedeno v uvodni izjavi 8, je industrija keramičnih ploščic Unije zelo razdrobljena. Keramične ploščice izdeluje več kot 500 proizvajalcev.

| (69) | Kot je bilo navedeno, je industrija Unije razdeljena v tri segmente: na male, srednje in velike družbe. Male družbe sestavljajo polovico celotne proizvodnje Unije. |
| --- | --- |

(69)

Kot je bilo navedeno, je industrija Unije razdeljena v tri segmente: na male, srednje in velike družbe. Male družbe sestavljajo polovico celotne proizvodnje Unije.

| (70) | Podatki nacionalnih in evropskih združenj po ocenah zajemajo približno 75 % proizvodnje Unije. Ti podatki so bili navzkrižno preverjeni s podatki, ki so jih zagotovili posamezni proizvajalci in nacionalna združenja, pa tudi s statističnimi viri, kot je Prodcom. Obseg in vrednost preostale proizvodnje sta bila ekstrapolirana na podlagi istih virov informacij. Na podlagi tega je bilo ugotovljeno, da je proizvodnja Unije v OP znašala 895 milijonov m2. Proizvajalci Unije (ki štejejo za proizvodnjo Unije) sestavljajo industrijo Unije v smislu člena 4(1) in člena 5(4) osnovne uredbe ter bodo v nadaljnjem besedilu imenovani „industrija Unije“. |
| --- | --- |

(70)

Podatki nacionalnih in evropskih združenj po ocenah zajemajo približno 75 % proizvodnje Unije. Ti podatki so bili navzkrižno preverjeni s podatki, ki so jih zagotovili posamezni proizvajalci in nacionalna združenja, pa tudi s statističnimi viri, kot je Prodcom. Obseg in vrednost preostale proizvodnje sta bila ekstrapolirana na podlagi istih virov informacij. Na podlagi tega je bilo ugotovljeno, da je proizvodnja Unije v OP znašala 895 milijonov m2. Proizvajalci Unije (ki štejejo za proizvodnjo Unije) sestavljajo industrijo Unije v smislu člena 4(1) in člena 5(4) osnovne uredbe ter bodo v nadaljnjem besedilu imenovani „industrija Unije“.

2.   Potrošnja Unije

| (71) | Potrošnja Unije je bila določena tako, da je bil prodaji proizvajalcev Unije na trgu Unije dodan uvoz na podlagi podatkov Eurostata. Podatki, ki se nanašajo na skupno prodajo zadevnega izdelka v Uniji, temeljijo na preverjenih podatkih, ki so jih predložila nacionalna in evropska združenja proizvajalcev. Celotna prodaja v Uniji je rezultat ekstrapolacije na podlagi podatkov združenj in Prodcoma. |
| --- | --- |

(71)

Potrošnja Unije je bila določena tako, da je bil prodaji proizvajalcev Unije na trgu Unije dodan uvoz na podlagi podatkov Eurostata. Podatki, ki se nanašajo na skupno prodajo zadevnega izdelka v Uniji, temeljijo na preverjenih podatkih, ki so jih predložila nacionalna in evropska združenja proizvajalcev. Celotna prodaja v Uniji je rezultat ekstrapolacije na podlagi podatkov združenj in Prodcoma.

| (72) | V obravnavanem obdobju, to je med letom 2007 in OP, se je potrošnja Unije zmanjšala za 29 %, pri čemer je bilo največje zmanjšanje (za 13 %) med letoma 2007 in 2008. V OP se je potrošnja v primerjavi z letom 2009 zmanjšala za 8 %.

  Preglednica 1


  Potrošnja










  Obseg (v tisoč m2) | 2007 | 2008 | 2009 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| + Uvoz skupaj | 157 232 | 140 715 | 115 676 | 119 689 |
| + Proizvodnja Unije, prodana na trgu Unije | 1 275 486 | 1 099 092 | 992 204 | 895 140 |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 86 | 78 | 70 |
| = Potrošnja | 1 432 718 | 1 239 807 | 1 107 880 | 1 014 829 |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 87 | 77 | 71 |
| Medletno zmanjšanje | | – 13 % | – 11 % | – 8 % |

(72)

V obravnavanem obdobju, to je med letom 2007 in OP, se je potrošnja Unije zmanjšala za 29 %, pri čemer je bilo največje zmanjšanje (za 13 %) med letoma 2007 in 2008. V OP se je potrošnja v primerjavi z letom 2009 zmanjšala za 8 %.

Preglednica 1

Potrošnja

Obseg (v tisoč m2)

2007

2008

2009

OP

- Uvoz skupaj

157 232

140 715

115 676

119 689

- Proizvodnja Unije, prodana na trgu Unije

1 275 486

1 099 092

992 204

895 140

Indeks (2007 = 100)

100

86

78

70

= Potrošnja

1 432 718

1 239 807

1 107 880

1 014 829

Indeks (2007 = 100)

100

87

77

71

Medletno zmanjšanje

– 13 %

– 11 %

– 8 %

3.   Uvoz iz Kitajske

3.1   Obseg, tržni delež in cene uvoza zadevnega izdelka

| (73) | Obseg, tržni delež in povprečne cene uvoza iz Kitajske so se spreminjale, kot je navedeno. Naslednja količinska in cenovna gibanja temeljijo na podatkih Eurostata.

  Preglednica 2


  Uvoz iz Kitajske










  Obseg (v tisoč m2) | 2007 | 2008 | 2009 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg uvoza iz zadevne države | 68 081 | 65 122 | 62 120 | 66 023 |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 96 | 91 | 97 |
| Medletna podlaga | | – 4 % | – 5 % | + 6 % |
| Tržni delež uvoza iz zadevne države | 4,8 % | 5,3 % | 5,6 % | 6,5 % |
| Cena uvoza iz zadevne države (EUR/m2) | 4,7 | 4,9 | 4,4 | 4,5 |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 105 | 95 | 97 |
| Medletna podlaga | | + 4 % | – 10 % | + 2 % |

(73)

Obseg, tržni delež in povprečne cene uvoza iz Kitajske so se spreminjale, kot je navedeno. Naslednja količinska in cenovna gibanja temeljijo na podatkih Eurostata.

Preglednica 2

Uvoz iz Kitajske

Obseg (v tisoč m2)

2007

2008

2009

OP

Obseg uvoza iz zadevne države

68 081

65 122

62 120

66 023

Indeks (2007 = 100)

100

96

91

97

Medletna podlaga

– 4 %

– 5 %

+ 6 %

Tržni delež uvoza iz zadevne države

4,8 %

5,3 %

5,6 %

6,5 %

Cena uvoza iz zadevne države (EUR/m2)

4,7

4,9

4,4

4,5

Indeks (2007 = 100)

100

105

95

97

Medletna podlaga

+ 4 %

– 10 %

+ 2 %

| (74) | Obseg skupnega uvoza iz Kitajske se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 3 % in je v OP znašal približno 66 milijonov m2. To zmanjševanje je v skladu z zmanjševanjem potrošnje, vendar je veliko manj izrazito in se je pojavilo med letoma 2007 in 2009. Med letom 2009 in OP se je uvoz iz Kitajske povečal za 6 %. Tudi ob analizi z vidika celotnega obravnavanega obdobja se je tržni delež kitajskega uvoza povečal za 35 %, s 4,8 % v letu 2007 na 6,5 % v OP. |
| --- | --- |

(74)

Obseg skupnega uvoza iz Kitajske se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 3 % in je v OP znašal približno 66 milijonov m2. To zmanjševanje je v skladu z zmanjševanjem potrošnje, vendar je veliko manj izrazito in se je pojavilo med letoma 2007 in 2009. Med letom 2009 in OP se je uvoz iz Kitajske povečal za 6 %. Tudi ob analizi z vidika celotnega obravnavanega obdobja se je tržni delež kitajskega uvoza povečal za 35 %, s 4,8 % v letu 2007 na 6,5 % v OP.

| (75) | Cene kitajskega uvoza so se v obravnavanem obdobju znižale za 4 %, s 4,7 EUR/m2 na 4,5 EUR/m2. |
| --- | --- |

(75)

Cene kitajskega uvoza so se v obravnavanem obdobju znižale za 4 %, s 4,7 EUR/m2 na 4,5 EUR/m2.

3.2   Nelojalno nižanje cen

| (76) | Za analizo nelojalnega nižanja cen so se tehtane povprečne prodajne cene proizvajalcev Unije za to vrsto izdelka, zaračunane nepovezanim strankam na trgu Unije, prilagojene na raven cene franko tovarna, primerjale z ustreznimi tehtanimi povprečnimi cenami za uvoz iz Kitajske, zaračunanimi prvi neodvisni stranki na trgu Unije in določenimi na podlagi CIF z ustreznimi prilagoditvami za sedanje carinske dajatve, stroške po uvozu in raven trgovine. |
| --- | --- |

(76)

Za analizo nelojalnega nižanja cen so se tehtane povprečne prodajne cene proizvajalcev Unije za to vrsto izdelka, zaračunane nepovezanim strankam na trgu Unije, prilagojene na raven cene franko tovarna, primerjale z ustreznimi tehtanimi povprečnimi cenami za uvoz iz Kitajske, zaračunanimi prvi neodvisni stranki na trgu Unije in določenimi na podlagi CIF z ustreznimi prilagoditvami za sedanje carinske dajatve, stroške po uvozu in raven trgovine.

| (77) | Primerjava je pokazala, da se je v OP uvoženi zadevni izdelek v Uniji prodajal po cenah, ki so nelojalno nižale cene industrije Unije. Stopnja nelojalnega nižanja cen, izražena kot delež prodajne cene, se je gibala od 44 % do 57 %. Izračuni so temeljili na podatkih, ki so jih predložili vzorčeni proizvajalci Unije in vzorčeni proizvajalci izvozniki iz Kitajske. |
| --- | --- |

(77)

Primerjava je pokazala, da se je v OP uvoženi zadevni izdelek v Uniji prodajal po cenah, ki so nelojalno nižale cene industrije Unije. Stopnja nelojalnega nižanja cen, izražena kot delež prodajne cene, se je gibala od 44 % do 57 %. Izračuni so temeljili na podatkih, ki so jih predložili vzorčeni proizvajalci Unije in vzorčeni proizvajalci izvozniki iz Kitajske.

4.   Uvoz iz tretjih držav, razen Kitajske

| (78) | Obseg uvoza iz drugih tretjih držav v obravnavanem obdobju je prikazan v spodnji preglednici. Trendi količin in cen temeljijo na podatkih Eurostata.

  Preglednica 3


  Uvoz iz drugih tretjih držav | 2007 | 2008 | 2009 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Uvoz iz drugih držav (v tisoč m2) | 89 151 | 75 593 | 53 557 | 53 665 |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 85 | 60 | 60 |
| Tržni delež uvoza iz drugih držav | 6,2 % | 6,1 % | 4,8 % | 5,3 % |
| Povprečna cena (EUR/m2) | 4,38 | 4,94 | 5,35 | 5,35 |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 113 | 122 | 122 |
| Uvoz iz Turčije (v tisoč m2) | 50 210 | 44 590 | 30 930 | 31 343 |
| Tržni delež Turčije | 3,5 % | 3,6 % | 2,8 % | 3,1 % |
| Povprečna cena (EUR/m2) | 4,35 | 4,75 | 5,25 | 5,32 |
| Uvoz iz držav razen Kitajske in Turčije | 38 941 | 31 002 | 22 627 | 22 322 |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 80 | 58 | 57 |
| Povprečna cena (EUR/m2) | 4,43 | 5,21 | 5,49 | 5,38 |

(78)

Obseg uvoza iz drugih tretjih držav v obravnavanem obdobju je prikazan v spodnji preglednici. Trendi količin in cen temeljijo na podatkih Eurostata.

Preglednica 3

Uvoz iz drugih tretjih držav

2007

2008

2009

OP

Uvoz iz drugih držav (v tisoč m2)

89 151

75 593

53 557

53 665

Indeks (2007 = 100)

100

85

60

60

Tržni delež uvoza iz drugih držav

6,2 %

6,1 %

4,8 %

5,3 %

Povprečna cena (EUR/m2)

4,38

4,94

5,35

5,35

Indeks (2007 = 100)

100

113

122

122

Uvoz iz Turčije (v tisoč m2)

50 210

44 590

30 930

31 343

Tržni delež Turčije

3,5 %

3,6 %

2,8 %

3,1 %

Povprečna cena (EUR/m2)

4,35

4,75

5,25

5,32

Uvoz iz držav razen Kitajske in Turčije

38 941

31 002

22 627

22 322

Indeks (2007 = 100)

100

80

58

57

Povprečna cena (EUR/m2)

4,43

5,21

5,49

5,38

| (79) | Uvoz iz tretjih držav se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 40 %, zato se je tržni delež tega uvoza zmanjšal za 14 %, s 6,2 % na 5,3 %. |
| --- | --- |

(79)

Uvoz iz tretjih držav se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 40 %, zato se je tržni delež tega uvoza zmanjšal za 14 %, s 6,2 % na 5,3 %.

| (80) | Treba je opozoriti, da so se povprečne uvozne cene iz drugih tretjih držav v obravnavanem obdobju povišale za 22 % in ostale višje od povprečnih prodajnih cen kitajskega izvoza (za 19 % v OP). |
| --- | --- |

(80)

Treba je opozoriti, da so se povprečne uvozne cene iz drugih tretjih držav v obravnavanem obdobju povišale za 22 % in ostale višje od povprečnih prodajnih cen kitajskega izvoza (za 19 % v OP).

5.   Položaj industrije Unije

5.1   Splošno

| (81) | Komisija je v skladu s členom 3(5) osnovne uredbe preučila vse pomembne gospodarske dejavnike in indekse, ki vplivajo na položaj industrije Unije. |
| --- | --- |

(81)

Komisija je v skladu s členom 3(5) osnovne uredbe preučila vse pomembne gospodarske dejavnike in indekse, ki vplivajo na položaj industrije Unije.

| (82) | Makroekonomski kazalniki (proizvodnja, zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, obseg prodaje, tržni delež, rast in višina stopenj dampinga) so bili ocenjeni na ravni celotne proizvodnje Unije. Ocena je temeljila na informacijah, ki so jih zagotovila evropska in nacionalna združenja, navzkrižno preverjenih s podatki, ki so jih zagotovili proizvajalci, in razpoložljivimi uradnimi statističnimi podatki. |
| --- | --- |

(82)

Makroekonomski kazalniki (proizvodnja, zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, obseg prodaje, tržni delež, rast in višina stopenj dampinga) so bili ocenjeni na ravni celotne proizvodnje Unije. Ocena je temeljila na informacijah, ki so jih zagotovila evropska in nacionalna združenja, navzkrižno preverjenih s podatki, ki so jih zagotovili proizvajalci, in razpoložljivimi uradnimi statističnimi podatki.

| (83) | Analiza mikroekonomskih kazalnikov (povprečne cene na enoto, zaposlenost, plače, produktivnost, zaloge, dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb, zmožnost zbiranja kapitala) je bila izvedena na ravni vzorčenih proizvajalcev Unije. Ocena je temeljila na njihovih informacijah, ki so bile ustrezno preverjene. |
| --- | --- |

(83)

Analiza mikroekonomskih kazalnikov (povprečne cene na enoto, zaposlenost, plače, produktivnost, zaloge, dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb, zmožnost zbiranja kapitala) je bila izvedena na ravni vzorčenih proizvajalcev Unije. Ocena je temeljila na njihovih informacijah, ki so bile ustrezno preverjene.

5.2   Makroekonomski kazalniki

5.2.1   Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

| (84) | Proizvodnja industrije Unije se je v obravnavanem obdobju znatno zmanjšala, in sicer za 32 %. V zmanjšanju (v obravnavanem obdobju) se na splošno kaže znatno zmanjšanje potrošnje (za 29 % v obravnavanem obdobju, glej uvodno izjavo 72), vendar je sledilo drugačnemu trendu. Med letoma 2007 in 2009 se je potrošnja zmanjšala za 32 %, pri čemer je bil največji padec med letoma 2008 in 2009 – za 23 %. Med letom 2009 in OP se je nato umirila.

  Preglednica 4


  Celotna proizvodnja Unije | 2007 | 2008 | 2009 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg (v tisoč m2) | | | | |
| Proizvodnja | 1 614 668 | 1 434 844 | 1 100 052 | 1 094 660 |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 89 | 68 | 68 |

(84)

Proizvodnja industrije Unije se je v obravnavanem obdobju znatno zmanjšala, in sicer za 32 %. V zmanjšanju (v obravnavanem obdobju) se na splošno kaže znatno zmanjšanje potrošnje (za 29 % v obravnavanem obdobju, glej uvodno izjavo 72), vendar je sledilo drugačnemu trendu. Med letoma 2007 in 2009 se je potrošnja zmanjšala za 32 %, pri čemer je bil največji padec med letoma 2008 in 2009 – za 23 %. Med letom 2009 in OP se je nato umirila.

Preglednica 4

Celotna proizvodnja Unije

2007

2008

2009

OP

Obseg (v tisoč m2)

Proizvodnja

1 614 668

1 434 844

1 100 052

1 094 660

Indeks (2007 = 100)

100

89

68

68

| (85) | Proizvodna zmogljivost industrije Unije se je med letoma 2007 in 2008 zmanjšala za 5 %, med letom 2008 in OP pa za 2 %. Posledično je izkoriščenost zmogljivosti med letom 2007 in OP pokazala splošno zmanjšanje za 27 %.

  Preglednica 5


  Proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti | 2007 | 2008 | 2009 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg (v tisoč m2) | | | | |
| Proizvodna zmogljivost | 1 849 252 | 1 760 720 | 1 720 180 | 1 718 023 |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 95 | 93 | 93 |
| Izkoriščenost zmogljivosti | 87 % | 81 % | 64 % | 64 % |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 93 | 73 | 73 |

(85)

Proizvodna zmogljivost industrije Unije se je med letoma 2007 in 2008 zmanjšala za 5 %, med letom 2008 in OP pa za 2 %. Posledično je izkoriščenost zmogljivosti med letom 2007 in OP pokazala splošno zmanjšanje za 27 %.

Preglednica 5

Proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

2007

2008

2009

OP

Obseg (v tisoč m2)

Proizvodna zmogljivost

1 849 252

1 760 720

1 720 180

1 718 023

Indeks (2007 = 100)

100

95

93

93

Izkoriščenost zmogljivosti

87 %

81 %

64 %

64 %

Indeks (2007 = 100)

100

93

73

73

5.2.2   Obseg prodaje in tržni delež

| (86) | V skladu z razvojem obsega proizvodnje se je prodaja industrije Unije nepovezanim strankam na trgu Unije zmanjšala za delež, primerljiv z zmanjšanjem potrošnje, to je za 30 % v obravnavanem obdobju. Prodaja industrije Unije je v smislu letnega zmanjšanja sledila podobnemu trendu kot potrošnja.

  Preglednica 6


  Obseg prodaje nepovezanim strankam | 2007 | 2008 | 2009 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg (v tisoč m2) | | | | |
| Prodaja v Uniji | 1 275 486 | 1 099 092 | 992 204 | 895 140 |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 86 | 78 | 70 |

(86)

V skladu z razvojem obsega proizvodnje se je prodaja industrije Unije nepovezanim strankam na trgu Unije zmanjšala za delež, primerljiv z zmanjšanjem potrošnje, to je za 30 % v obravnavanem obdobju. Prodaja industrije Unije je v smislu letnega zmanjšanja sledila podobnemu trendu kot potrošnja.

Preglednica 6

Obseg prodaje nepovezanim strankam

2007

2008

2009

OP

Obseg (v tisoč m2)

Prodaja v Uniji

1 275 486

1 099 092

992 204

895 140

Indeks (2007 = 100)

100

86

78

70

| (87) | Tržni delež industrije Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 1 odstotno točko.

  Preglednica 7


  Tržni delež EU | 2007 | 2008 | 2009 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tržni delež Unije | 89 % | 89 % | 90 % | 88 % |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 100 | 101 | 99 |

(87)

Tržni delež industrije Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 1 odstotno točko.

Preglednica 7

Tržni delež EU

2007

2008

2009

OP

Tržni delež Unije

89 %

89 %

90 %

88 %

Indeks (2007 = 100)

100

100

101

99

5.2.3   Zaposlenost in produktivnost

| (88) | Zaposlenost se je med letoma 2007 in 2008 zmanjšala za 11 %. V obravnavanem obdobju se je zmanjšala za 16 %.

  Preglednica 8


  Zaposlenost | 2007 | 2008 | 2009 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Povprečno obdobje | | | | |
| Skupna zaposlenost | 92 588 | 82 214 | 79 518 | 77 458 |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 89 | 86 | 84 |

(88)

Zaposlenost se je med letoma 2007 in 2008 zmanjšala za 11 %. V obravnavanem obdobju se je zmanjšala za 16 %.

Preglednica 8

Zaposlenost

2007

2008

2009

OP

Povprečno obdobje

Skupna zaposlenost

92 588

82 214

79 518

77 458

Indeks (2007 = 100)

100

89

86

84

| (89) | Produktivnost delovne sile industrije Unije, merjena kot učinek na zaposleno osebo na leto, je bila med letoma 2007 in 2008 nespremenjena. Vendar se je od leta 2008 do OP produktivnost zmanjšala za 19 %, kar je bilo povezano s padcem proizvodnje.

  Preglednica 9


  Produktivnost | 2007 | 2008 | 2009 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktivnost (v m2 na leto/zaposlenega) | 17 439 | 17 453 | 13 834 | 14 132 |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 100 | 79 | 81 |

(89)

Produktivnost delovne sile industrije Unije, merjena kot učinek na zaposleno osebo na leto, je bila med letoma 2007 in 2008 nespremenjena. Vendar se je od leta 2008 do OP produktivnost zmanjšala za 19 %, kar je bilo povezano s padcem proizvodnje.

Preglednica 9

Produktivnost

2007

2008

2009

OP

Produktivnost (v m2 na leto/zaposlenega)

17 439

17 453

13 834

14 132

Indeks (2007 = 100)

100

100

79

81

5.2.4   Višina stopnje dampinga

| (90) | Stopnje dampinga so opredeljene zgoraj v oddelku o dampingu. Vse stopnje, ki so bile določene, so znatno nad stopnjo de minimis. Poleg tega glede na obseg in cene dampinškega uvoza vpliv dejanske stopnje dampinga nikakor ne more veljati za zanemarljivega. |
| --- | --- |

(90)

Stopnje dampinga so opredeljene zgoraj v oddelku o dampingu. Vse stopnje, ki so bile določene, so znatno nad stopnjo de minimis. Poleg tega glede na obseg in cene dampinškega uvoza vpliv dejanske stopnje dampinga nikakor ne more veljati za zanemarljivega.

5.3   Mikroekonomski kazalniki

| (91) | Analiza mikroekonomskih elementov (zalog, prodajnih cen, denarnega toka, dobičkonosnosti, donosnosti naložb, zmožnosti zbiranja kapitala, naložb in plač) je bila izvedena za posamezne družbe, tj. na ravni tistih proizvajalcev Unije, ki so bili vključeni v vzorec. |
| --- | --- |

(91)

Analiza mikroekonomskih elementov (zalog, prodajnih cen, denarnega toka, dobičkonosnosti, donosnosti naložb, zmožnosti zbiranja kapitala, naložb in plač) je bila izvedena za posamezne družbe, tj. na ravni tistih proizvajalcev Unije, ki so bili vključeni v vzorec.

5.3.1   Splošna opomba

| (92) | Za nekatere mikroekonomske kazalnike (prodajna cena, stroški proizvodnje, dobičkonosnost in donosnost naložb, torej kazalnike, izražene drugače kot v absolutnih vrednostih, se pravi samo vrednosti, izražene v odstotkih) so se rezultati vzorčenih družb v posebnem segmentu tehtali v skladu z deležem tega segmenta v celotni proizvodnji Unije (z uporabo specifične teže vsakega segmenta v celotnem sektorju keramičnih ploščic – 52 % za male družbe, po 24 % za srednje in velike družbe). Tako je bilo zagotovljeno, da v analizi škode niso prevladovali rezultati velikih družb, ampak se je primerno upošteval položaj malih družb, ki skupno predstavljajo največji delež proizvodnje Unije. |
| --- | --- |

(92)

Za nekatere mikroekonomske kazalnike (prodajna cena, stroški proizvodnje, dobičkonosnost in donosnost naložb, torej kazalnike, izražene drugače kot v absolutnih vrednostih, se pravi samo vrednosti, izražene v odstotkih) so se rezultati vzorčenih družb v posebnem segmentu tehtali v skladu z deležem tega segmenta v celotni proizvodnji Unije (z uporabo specifične teže vsakega segmenta v celotnem sektorju keramičnih ploščic – 52 % za male družbe, po 24 % za srednje in velike družbe). Tako je bilo zagotovljeno, da v analizi škode niso prevladovali rezultati velikih družb, ampak se je primerno upošteval položaj malih družb, ki skupno predstavljajo največji delež proizvodnje Unije.

5.3.2   Zaloge

| (93) | Čeprav se je raven končnih zalog industrije Unije v obravnavanem obdobju v absolutnem smislu zmanjšala za 14 %, se je znatno povečala (za 37 %), če je izražena kot delež proizvodnje.

  Preglednica 10 | 2007 | 2008 | 2009 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zaloge (v tisoč m2) | 48 554 | 50 871 | 39 689 | 41 887 |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 105 | 82 | 86 |
| Zaloge kot delež proizvodnje | 43 % | 49 % | 55 % | 59 % |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 114 | 128 | 137 |

(93)

Čeprav se je raven končnih zalog industrije Unije v obravnavanem obdobju v absolutnem smislu zmanjšala za 14 %, se je znatno povečala (za 37 %), če je izražena kot delež proizvodnje.

Preglednica 10

2007

2008

2009

OP

Zaloge (v tisoč m2)

48 554

50 871

39 689

41 887

Indeks (2007 = 100)

100

105

82

86

Zaloge kot delež proizvodnje

43 %

49 %

55 %

59 %

Indeks (2007 = 100)

100

114

128

137

| (94) | Povečanje zalog je pomenljiv dejavnik škode. Družbe v sektorju imajo po navadi zaloge trimesečne proizvodnje, vendar jih je pritisk kitajskega dampinškega uvoza prisilil k povečanju zaloge vse do šestmesečne proizvodnje. Res je bilo opaziti enakomerno in nenehno povečevanje zalog s 43 % leta 2007 na 59 % v OP. |
| --- | --- |

(94)

Povečanje zalog je pomenljiv dejavnik škode. Družbe v sektorju imajo po navadi zaloge trimesečne proizvodnje, vendar jih je pritisk kitajskega dampinškega uvoza prisilil k povečanju zaloge vse do šestmesečne proizvodnje. Res je bilo opaziti enakomerno in nenehno povečevanje zalog s 43 % leta 2007 na 59 % v OP.

| (95) | To povečanje zalog je mogoče pojasniti z dejstvom, da so se kitajski proizvajalci izvozniki osredotočili na prodajo velikih serij enovitega izdelka, medtem ko je imela industrija Unije po vrsti, barvi, velikosti veliko bolj raznovrstno ponudbo. Da bi se zelo hitro odzvala na zelo posebna naročila, je morala povečati zaloge. |
| --- | --- |

(95)

To povečanje zalog je mogoče pojasniti z dejstvom, da so se kitajski proizvajalci izvozniki osredotočili na prodajo velikih serij enovitega izdelka, medtem ko je imela industrija Unije po vrsti, barvi, velikosti veliko bolj raznovrstno ponudbo. Da bi se zelo hitro odzvala na zelo posebna naročila, je morala povečati zaloge.

5.3.3   Prodajne cene

| (96) | Cene industrije Unije na enoto so se v obravnavanem obdobju povišale za 10 %.

  Preglednica 11


  Cena na enoto na trgu EU | 2007 | 2008 | 2009 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Cene na enoto prodaje Unije (EUR/m2) | 8,0 | 8,4 | 8,7 | 8,8 |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 104 | 108 | 110 |

(96)

Cene industrije Unije na enoto so se v obravnavanem obdobju povišale za 10 %.

Preglednica 11

Cena na enoto na trgu EU

2007

2008

2009

OP

Cene na enoto prodaje Unije (EUR/m2)

8,0

8,4

8,7

8,8

Indeks (2007 = 100)

100

104

108

110

| (97) | Povišanje cen je povzročila vrsta dejavnikov. Najprej je bilo treba nadomestiti povišanje stroškov proizvodnje, ki so se v istem obdobju povišali za 14 % (glej uvodno izjavo 106). Dodatno povišanje cene je bilo potrebno zaradi povečanja zalog (glej uvodno izjavo 95) in spremenjenega izbora izdelkov, ki ga je ponujala industrija Unije. Uvoz iz Kitajske se je osredotočil na velike serije enovitega izdelka. Industrija Unije se je morala zato osredotočiti na majhne serije zadevnega izdelka, pri katerih je bilo povpraševanje bolj razdrobljeno, z manjšimi količinami in po vrsti, barvi in velikosti večjo raznovrstnostjo. |
| --- | --- |

(97)

Povišanje cen je povzročila vrsta dejavnikov. Najprej je bilo treba nadomestiti povišanje stroškov proizvodnje, ki so se v istem obdobju povišali za 14 % (glej uvodno izjavo 106). Dodatno povišanje cene je bilo potrebno zaradi povečanja zalog (glej uvodno izjavo 95) in spremenjenega izbora izdelkov, ki ga je ponujala industrija Unije. Uvoz iz Kitajske se je osredotočil na velike serije enovitega izdelka. Industrija Unije se je morala zato osredotočiti na majhne serije zadevnega izdelka, pri katerih je bilo povpraševanje bolj razdrobljeno, z manjšimi količinami in po vrsti, barvi in velikosti večjo raznovrstnostjo.

| (98) | Vendar poslovanje industrije Unije kljub povišanju cene na enoto ni doseglo ciljnega dobička. Segment malih družb je dejansko ustvarjal izgubo. |
| --- | --- |

(98)

Vendar poslovanje industrije Unije kljub povišanju cene na enoto ni doseglo ciljnega dobička. Segment malih družb je dejansko ustvarjal izgubo.

| (99) | Razvoj cen uvoza iz Kitajske je opisan v uvodni izjavi 75. Kot je mogoče videti, so te cene sledile drugačnemu trendu kot cene industrije Unije in so bile dosledno nižje. V OP so bile za polovico nižje od cen industrije Unije. |
| --- | --- |

(99)

Razvoj cen uvoza iz Kitajske je opisan v uvodni izjavi 75. Kot je mogoče videti, so te cene sledile drugačnemu trendu kot cene industrije Unije in so bile dosledno nižje. V OP so bile za polovico nižje od cen industrije Unije.

5.3.4   Dobičkonosnost, denarni tok, donosnost naložb, zmožnost zbiranja kapitala, naložbe in plače

| (100) | Kot je bilo navedeno, je bilo zvišanje stroškov proizvodnje večje kot zvišanje prodajnih cen. Ob 14-odstotnem povišanju stroškov v obravnavanem obdobju je industriji Unije uspelo zvišati cene le za 9 %. Dobičkonosnost se je nato znižala s 3,9 % v letu 2007 na 0,4 % v OP. Industrija je dosegla najnižji dobiček leta 2009, ko ni mogla pokriti stroškov, in je imela 1,2-odstotno izgubo. Od treh segmentov so bile najbolj prizadete male družbe, ki od leta 2008 beležijo izgubo. Velikim in srednjim družbam je kljub znatnemu zmanjšanju dobičkonosnosti uspelo prodajati z zmernimi, čeprav ne trajnimi dobički. |
| --- | --- |

(100)

Kot je bilo navedeno, je bilo zvišanje stroškov proizvodnje večje kot zvišanje prodajnih cen. Ob 14-odstotnem povišanju stroškov v obravnavanem obdobju je industriji Unije uspelo zvišati cene le za 9 %. Dobičkonosnost se je nato znižala s 3,9 % v letu 2007 na 0,4 % v OP. Industrija je dosegla najnižji dobiček leta 2009, ko ni mogla pokriti stroškov, in je imela 1,2-odstotno izgubo. Od treh segmentov so bile najbolj prizadete male družbe, ki od leta 2008 beležijo izgubo. Velikim in srednjim družbam je kljub znatnemu zmanjšanju dobičkonosnosti uspelo prodajati z zmernimi, čeprav ne trajnimi dobički.

| (101) | Dobičkov, ki so jih dosegle velike in srednje družbe, ni mogoče razkriti zaradi zaupnosti. V segmentu velikih družb je izračun dobičkov temeljil na podatkih ene družbe, razkritje rezultatov srednjih družb pa bi drugim družbam omogočilo, da bi izračunale dobičke drugih segmentov, ker so znani skupni tehtani dobički.

  Preglednica 12


  Dobičkonosnost, denarni tok, donosnost naložb, naložbe in plače | 2007 | 2008 | 2009 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Neto dobiček prodaje nepovezanim strankam v Uniji (% neto prodaje) | 3,9 % | 0,6 % | – 1,2 % | 0,4 % |
| Denarni tok (v tisoč EUR) | 86 663 | 55 131 | 41 599 | 40 256 |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 64 | 48 | 46 |
| Donosnost naložb (neto dobiček v % neto knjigovodske vrednosti naložb) | 8,3 % | 4,0 % | – 0,5 % | 1,1 % |
| Neto naložbe (v tisoč EUR) | 15 733 | 15 673 | 11 005 | 11 283 |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 100 | 70 | 72 |
| Letni stroški dela na zaposlenega | 38 910 | 39 714 | 37 366 | 37 242 |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 102 | 96 | 96 |

(101)

Dobičkov, ki so jih dosegle velike in srednje družbe, ni mogoče razkriti zaradi zaupnosti. V segmentu velikih družb je izračun dobičkov temeljil na podatkih ene družbe, razkritje rezultatov srednjih družb pa bi drugim družbam omogočilo, da bi izračunale dobičke drugih segmentov, ker so znani skupni tehtani dobički.

Preglednica 12

Dobičkonosnost, denarni tok, donosnost naložb, naložbe in plače

2007

2008

2009

OP

Neto dobiček prodaje nepovezanim strankam v Uniji (% neto prodaje)

3,9 %

0,6 %

– 1,2 %

0,4 %

Denarni tok (v tisoč EUR)

86 663

55 131

41 599

40 256

Indeks (2007 = 100)

100

64

48

46

Donosnost naložb (neto dobiček v % neto knjigovodske vrednosti naložb)

8,3 %

4,0 %

– 0,5 %

1,1 %

Neto naložbe (v tisoč EUR)

15 733

15 673

11 005

11 283

Indeks (2007 = 100)

100

100

70

72

Letni stroški dela na zaposlenega

38 910

39 714

37 366

37 242

Indeks (2007 = 100)

100

102

96

96

| (102) | Trend denarnega toka, tj. sposobnost industrije, da sama financira svoje dejavnosti, je v obravnavanem obdobju ostal pozitiven, vendar se je med letom 2007 in OP zmanjšal za približno 54 %. |
| --- | --- |

(102)

Trend denarnega toka, tj. sposobnost industrije, da sama financira svoje dejavnosti, je v obravnavanem obdobju ostal pozitiven, vendar se je med letom 2007 in OP zmanjšal za približno 54 %.

| (103) | Donosnost naložb je v celotnem obravnavanem obdobju v glavnem sledila gibanju dobičkonosnosti. |
| --- | --- |

(103)

Donosnost naložb je v celotnem obravnavanem obdobju v glavnem sledila gibanju dobičkonosnosti.

| (104) | Letni naložbeni tok v zadevni izdelek s strani industrije Unije se je med letom 2007 in OP zmanjšal za 28 %. |
| --- | --- |

(104)

Letni naložbeni tok v zadevni izdelek s strani industrije Unije se je med letom 2007 in OP zmanjšal za 28 %.

| (105) | Povprečna plača zaposlenega se je med letom 2007 in OP znižala za 4 %. |
| --- | --- |

(105)

Povprečna plača zaposlenega se je med letom 2007 in OP znižala za 4 %.

5.3.5   Stroški proizvodnje

Preglednica 13

Stroški proizvodnje

| | 2007 | 2008 | 2009 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Proizvodni stroški v EUR/m2 | 7,7 | 8,3 | 8,8 | 8,8 |
| Indeks | 100 | 108 | 114 | 114 |

2007

2008

2009

OP

Proizvodni stroški v EUR/m2

7,7

8,3

8,8

8,8

Indeks

100

108

114

114

| (106) | Kot je bilo navedeno, so se stroški proizvodnje v obravnavanem obdobju povišali za 14 %. To povečanje je posledica povečanja zalog (glej uvodno izjavo 95) in spremenjenega izbora izdelkov, ki ga je ponujala industrija Unije (po vrsti, barvi, velikosti raznovrstnejši izdelki), medtem ko se je uvoz iz Kitajske osredotočil na velike serije enovitega izdelka. Industrija Unije je morala povečati zaloge, da bi se lahko zelo hitro odzvala na zelo posebna naročila, mora pa je tudi zagotavljati večjo raznovrstnost izdelka. |
| --- | --- |

(106)

Kot je bilo navedeno, so se stroški proizvodnje v obravnavanem obdobju povišali za 14 %. To povečanje je posledica povečanja zalog (glej uvodno izjavo 95) in spremenjenega izbora izdelkov, ki ga je ponujala industrija Unije (po vrsti, barvi, velikosti raznovrstnejši izdelki), medtem ko se je uvoz iz Kitajske osredotočil na velike serije enovitega izdelka. Industrija Unije je morala povečati zaloge, da bi se lahko zelo hitro odzvala na zelo posebna naročila, mora pa je tudi zagotavljati večjo raznovrstnost izdelka.

6.   Sklepna ugotovitev o škodi

| (107) | Preiskava je pokazala, da se je večina kazalnikov škode, kot so obseg proizvodnje, izkoriščenost zmogljivosti, prodaja nepovezanim strankam in zaposlenost, v obravnavanem obdobju poslabšala. Čeprav ni mogoče zanemariti dejstva, da je ta negativni razvoj potrošnje negativno vplival na industrijo Unije, je treba opozoriti, da je kitajskemu uvozu uspelo povečati tržni delež s pritiskom na cene. |
| --- | --- |

(107)

Preiskava je pokazala, da se je večina kazalnikov škode, kot so obseg proizvodnje, izkoriščenost zmogljivosti, prodaja nepovezanim strankam in zaposlenost, v obravnavanem obdobju poslabšala. Čeprav ni mogoče zanemariti dejstva, da je ta negativni razvoj potrošnje negativno vplival na industrijo Unije, je treba opozoriti, da je kitajskemu uvozu uspelo povečati tržni delež s pritiskom na cene.

| (108) | Poleg tega so bili v obravnavanem obdobju resno prizadeti kazalniki škode, povezani s finančno uspešnostjo industrije Unije, kot so dobičkonosnost, donosnost naložb in denarni tok. Pomenljiv dejavnik škode v obravnavanem obdobju je znatno povečanje zalog (za 37 %). To povečanje pojasnjuje dejstvo, da so se kitajski proizvajalci izvozniki osredotočili na prodajo velikih serij enovitega izdelka, medtem ko je industrija Unije ponujala po vrsti, barvi, velikosti veliko raznovrstnejše izdelke. Industrija Unije je morala povečati svoje zaloge, da bi se lahko zelo hitro odzvala na zelo posebna naročila in zagotovila zelo raznovrstne izdelke. |
| --- | --- |

(108)

Poleg tega so bili v obravnavanem obdobju resno prizadeti kazalniki škode, povezani s finančno uspešnostjo industrije Unije, kot so dobičkonosnost, donosnost naložb in denarni tok. Pomenljiv dejavnik škode v obravnavanem obdobju je znatno povečanje zalog (za 37 %). To povečanje pojasnjuje dejstvo, da so se kitajski proizvajalci izvozniki osredotočili na prodajo velikih serij enovitega izdelka, medtem ko je industrija Unije ponujala po vrsti, barvi, velikosti veliko raznovrstnejše izdelke. Industrija Unije je morala povečati svoje zaloge, da bi se lahko zelo hitro odzvala na zelo posebna naročila in zagotovila zelo raznovrstne izdelke.

| (109) | Čeprav so se cene industrije Unije v obravnavanem obdobju povišale, je bilo to v glavnem zaradi povišanja stroškov proizvodnje. Na splošno se je dobičkonosnost v obravnavnem obdobju poslabšala. Dejansko je segment malih družb, ki pomeni polovico industrije Unije, od leta 2008 ustvarjal izgubo, zato industrija kljub povišanju prodajnih cen ni mogla doseči zadostnega dobička. Prodajnih cen ni mogla povišati na raven, na kateri bi ustvarjala stopnje dobičkonosnosti, potrebne za dolgoročno sposobnost preživetja. |
| --- | --- |

(109)

Čeprav so se cene industrije Unije v obravnavanem obdobju povišale, je bilo to v glavnem zaradi povišanja stroškov proizvodnje. Na splošno se je dobičkonosnost v obravnavnem obdobju poslabšala. Dejansko je segment malih družb, ki pomeni polovico industrije Unije, od leta 2008 ustvarjal izgubo, zato industrija kljub povišanju prodajnih cen ni mogla doseči zadostnega dobička. Prodajnih cen ni mogla povišati na raven, na kateri bi ustvarjala stopnje dobičkonosnosti, potrebne za dolgoročno sposobnost preživetja.

| (110) | Analiza gibanja cen na podlagi podatkov Eurostata je pokazala, da se je razlika v cenah med dampinškim uvozom iz Kitajske in cenami industrije Unije povečala od približno 40 % v letih 2007 in 2008 na približno 50 % v letu 2009 in OP. |
| --- | --- |

(110)

Analiza gibanja cen na podlagi podatkov Eurostata je pokazala, da se je razlika v cenah med dampinškim uvozom iz Kitajske in cenami industrije Unije povečala od približno 40 % v letih 2007 in 2008 na približno 50 % v letu 2009 in OP.

| (111) | Glede na navedeno se začasno ugotovi, da je industrija Unije utrpela znatno škodo v smislu člena 3(5) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(111)

Glede na navedeno se začasno ugotovi, da je industrija Unije utrpela znatno škodo v smislu člena 3(5) osnovne uredbe.

E.   VZROČNA ZVEZA

1.   Uvod

| (112) | V skladu s členom 3(6) in (7) osnovne uredbe je bilo proučeno, ali je znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, povzročil dampinški uvoz iz zadevne države. Poleg dampinškega uvoza so bili proučeni tudi znani dejavniki, ki bi lahko povzročili škodo industriji Unije, da se morebitna škoda, ki bi jo ti dejavniki lahko povzročili, ne bi pripisala dampinškemu uvozu. |
| --- | --- |

(112)

V skladu s členom 3(6) in (7) osnovne uredbe je bilo proučeno, ali je znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, povzročil dampinški uvoz iz zadevne države. Poleg dampinškega uvoza so bili proučeni tudi znani dejavniki, ki bi lahko povzročili škodo industriji Unije, da se morebitna škoda, ki bi jo ti dejavniki lahko povzročili, ne bi pripisala dampinškemu uvozu.

2.   Vpliv uvoza iz Kitajske

| (113) | Vedno večji tržni delež kitajskih proizvajalcev izvoznikov v obravnavanem obdobju je časovno sovpadal z zmanjšanjem dobičkov industrije Unije in znatnim povečanjem njenih zalog. |
| --- | --- |

(113)

Vedno večji tržni delež kitajskih proizvajalcev izvoznikov v obravnavanem obdobju je časovno sovpadal z zmanjšanjem dobičkov industrije Unije in znatnim povečanjem njenih zalog.

| (114) | To je sovpadalo tudi z zmanjšanjem potrošnje v Uniji. A medtem ko se je obseg kitajskega uvoza med letoma 2007 in 2009 zmanjšal za 9 odstotnih točk, v skladu s krčenjem potrošnje (čeprav ne z enakim tempom – potrošnja se je v istem obdobju zmanjšala za 23 odstotnih točk), je kitajski tržni delež od leta 2007 nenehno naraščal. Poleg tega se je kitajski uvoz med letom 2009 in OP kljub nadaljnjemu zmanjšanju potrošnje za 6 odstotnih točk povečal za 6 odstotnih točk. |
| --- | --- |

(114)

To je sovpadalo tudi z zmanjšanjem potrošnje v Uniji. A medtem ko se je obseg kitajskega uvoza med letoma 2007 in 2009 zmanjšal za 9 odstotnih točk, v skladu s krčenjem potrošnje (čeprav ne z enakim tempom – potrošnja se je v istem obdobju zmanjšala za 23 odstotnih točk), je kitajski tržni delež od leta 2007 nenehno naraščal. Poleg tega se je kitajski uvoz med letom 2009 in OP kljub nadaljnjemu zmanjšanju potrošnje za 6 odstotnih točk povečal za 6 odstotnih točk.

| (115) | Razlika v cenah (na podlagi povprečnih podatkov Eurostata) med kitajskim uvozom in cenami industrije Unije je bila znatna v celotnem obravnavanem obdobju. Dejstvo, da je že leta 2007 znašala več kot 40 %, nakazuje, da se je strategija cen kitajskih proizvajalcev izvoznikov začela že pred gospodarsko krizo. Ta razlika se je povečala tudi po krizi in v OP dosegla 50 %. |
| --- | --- |

(115)

Razlika v cenah (na podlagi povprečnih podatkov Eurostata) med kitajskim uvozom in cenami industrije Unije je bila znatna v celotnem obravnavanem obdobju. Dejstvo, da je že leta 2007 znašala več kot 40 %, nakazuje, da se je strategija cen kitajskih proizvajalcev izvoznikov začela že pred gospodarsko krizo. Ta razlika se je povečala tudi po krizi in v OP dosegla 50 %.

| (116) | Naraščajoči tržni delež kitajskega uvoza v kombinaciji z znižanjem cen in povečevanjem razlike med cenami Unije in kitajskimi cenami je časovno sovpadel s slabšanjem položaja industrije Unije. |
| --- | --- |

(116)

Naraščajoči tržni delež kitajskega uvoza v kombinaciji z znižanjem cen in povečevanjem razlike med cenami Unije in kitajskimi cenami je časovno sovpadel s slabšanjem položaja industrije Unije.

3.   Učinki drugih dejavnikov

3.1   Vpliv uvoza iz tretjih držav razen Kitajske

| (117) | Obseg uvoza iz tretjih držav razen Kitajske se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 40 %. Tudi tržni delež navedenega uvoza se je v istem obdobju nekoliko zmanjšal (približno za 1 %). Ker so bile cene navedenega uvoza primerljive s kitajskimi cenami leta 2007, se je razlika v cenah v letu 2009 povečala na 18 %, v OP pa na 16 %. |
| --- | --- |

(117)

Obseg uvoza iz tretjih držav razen Kitajske se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 40 %. Tudi tržni delež navedenega uvoza se je v istem obdobju nekoliko zmanjšal (približno za 1 %). Ker so bile cene navedenega uvoza primerljive s kitajskimi cenami leta 2007, se je razlika v cenah v letu 2009 povečala na 18 %, v OP pa na 16 %.

| (118) | Drugi največji izvoznik v Unijo je Turčija s triodstotnim tržnim deležem v OP. Ta tržni delež je ostal v obravnavanem obdobju stabilen (rahlo se je zmanjšal za 0,4 %). Obseg uvoza iz Turčije se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 37 %. Čeprav so bile cene turškega uvoza nižje od cen industrije Unije (za približno 40 % v obravnavanem obdobju), se je po povišanju turških cen za 22 % razlika v cenah med turškim in kitajskim uvozom v letu 2009 in OP povečala na 16 %. Iz teh razlogov ni mogoče izključiti, da je uvoz iz tretjih držav razen Kitajske morda v zelo omejenem obsegu prispeval k znatni škodi, ki jo je utrpela industrija Unije, vendar ni pretrgal vzročne zveze, ki je bila ugotovljena za dampinški uvoz iz Kitajske. |
| --- | --- |

(118)

Drugi največji izvoznik v Unijo je Turčija s triodstotnim tržnim deležem v OP. Ta tržni delež je ostal v obravnavanem obdobju stabilen (rahlo se je zmanjšal za 0,4 %). Obseg uvoza iz Turčije se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 37 %. Čeprav so bile cene turškega uvoza nižje od cen industrije Unije (za približno 40 % v obravnavanem obdobju), se je po povišanju turških cen za 22 % razlika v cenah med turškim in kitajskim uvozom v letu 2009 in OP povečala na 16 %. Iz teh razlogov ni mogoče izključiti, da je uvoz iz tretjih držav razen Kitajske morda v zelo omejenem obsegu prispeval k znatni škodi, ki jo je utrpela industrija Unije, vendar ni pretrgal vzročne zveze, ki je bila ugotovljena za dampinški uvoz iz Kitajske.

4.   Vpliv velike razdrobljenosti industrije Unije

| (119) | Industrija ploščic v Uniji je zelo razdrobljena. Kljub temu se je celotno število družb v obravnavanem obdobju zmanjšalo zaradi procesa konsolidacije, ki poteka zadnji dve desetletji. Najpomembneje pa je, da je preiskava v tistih državah članicah z največjim deležem proizvodnje, v katerih je hkrati tudi razdrobljenost izrazitejša, pokazala, da družbe poslujejo v grozdih. Ta struktura zagotavlja učinkovito razporeditev virov. Razdrobljenost dejansko omogoča velikim družbam, da malim družbam oddajajo proizvodnjo nekaterih vrst izdelkov (glede na barvo, velikost itd.). Industrija lahko s pomočjo malih družb hitro dobavi veliko vrst izdelkov. To je postalo posebno pomembno glede na kitajsko konkurenčno prodajo velikih serij enovitih izdelkov, pri katerih ni prostora za prožnost glede oblike, barv itd. V teh razmerah ni mogoče ugotoviti vzročne povezave med razdrobljenostjo in poslabšanjem položaja industrije Unije v obravnavanem obdobju. |
| --- | --- |

(119)

Industrija ploščic v Uniji je zelo razdrobljena. Kljub temu se je celotno število družb v obravnavanem obdobju zmanjšalo zaradi procesa konsolidacije, ki poteka zadnji dve desetletji. Najpomembneje pa je, da je preiskava v tistih državah članicah z največjim deležem proizvodnje, v katerih je hkrati tudi razdrobljenost izrazitejša, pokazala, da družbe poslujejo v grozdih. Ta struktura zagotavlja učinkovito razporeditev virov. Razdrobljenost dejansko omogoča velikim družbam, da malim družbam oddajajo proizvodnjo nekaterih vrst izdelkov (glede na barvo, velikost itd.). Industrija lahko s pomočjo malih družb hitro dobavi veliko vrst izdelkov. To je postalo posebno pomembno glede na kitajsko konkurenčno prodajo velikih serij enovitih izdelkov, pri katerih ni prostora za prožnost glede oblike, barv itd. V teh razmerah ni mogoče ugotoviti vzročne povezave med razdrobljenostjo in poslabšanjem položaja industrije Unije v obravnavanem obdobju.

4.1   Vpliv gospodarske krize

| (120) | Preiskava je pokazala, da je gospodarska kriza nedvomno vplivala na položaj industrije Unije. |
| --- | --- |

(120)

Preiskava je pokazala, da je gospodarska kriza nedvomno vplivala na položaj industrije Unije.

| (121) | Vpliv se je v glavnem nanašal na upad gospodarske rasti v gradbeništvu, ki se je kazal v zmanjševanju potrošnje keramičnih ploščic. Na splošno je zmanjšanje celotne gradbene dejavnosti v EU leta 2009 znašalo 7,5 % (3). Natančnejši vpliv splošnega gospodarskega ozračja na gradbeništvo bi se razlikoval glede na posebni segment znotraj navedene industrije (4). Zmanjšanje gradbene dejavnosti je bilo leta 2009 osredotočeno predvsem na gradnjo novih hiš in zasebno nestanovanjsko gradnjo. Nasprotno so bile nizke gradnje manj prizadete, javni nestanovanjski segment pa se je v letu 2009 celo povečal za 1,1 %. V skladu z navedbami Evropskega združenja gradbene dejavnosti se v teh trendih kažejo nacionalni spodbujevalni ukrepi vlad za ohranjanje ali celo povečanje odhodkov za javne zgradbe in infrastrukturo. Podobno so fiskalne spodbude za energetsko učinkovite rešitve ublažile vpliv upada gospodarske rasti na obnovo in vzdrževanje. |
| --- | --- |

(121)

Vpliv se je v glavnem nanašal na upad gospodarske rasti v gradbeništvu, ki se je kazal v zmanjševanju potrošnje keramičnih ploščic. Na splošno je zmanjšanje celotne gradbene dejavnosti v EU leta 2009 znašalo 7,5 % (3). Natančnejši vpliv splošnega gospodarskega ozračja na gradbeništvo bi se razlikoval glede na posebni segment znotraj navedene industrije (4). Zmanjšanje gradbene dejavnosti je bilo leta 2009 osredotočeno predvsem na gradnjo novih hiš in zasebno nestanovanjsko gradnjo. Nasprotno so bile nizke gradnje manj prizadete, javni nestanovanjski segment pa se je v letu 2009 celo povečal za 1,1 %. V skladu z navedbami Evropskega združenja gradbene dejavnosti se v teh trendih kažejo nacionalni spodbujevalni ukrepi vlad za ohranjanje ali celo povečanje odhodkov za javne zgradbe in infrastrukturo. Podobno so fiskalne spodbude za energetsko učinkovite rešitve ublažile vpliv upada gospodarske rasti na obnovo in vzdrževanje.

| (122) | Navedeni razvoj je imel pozitiven učinek na segment obnove in vzdrževanja (pozitivne posledice za proizvodnjo, prodajo in dobičkonosnost industrije s konca verige, saj so marže v maloprodaji večje). Vsekakor so bili navedeni segmenti manj prizadeti zaradi upada gospodarske rasti. |
| --- | --- |

(122)

Navedeni razvoj je imel pozitiven učinek na segment obnove in vzdrževanja (pozitivne posledice za proizvodnjo, prodajo in dobičkonosnost industrije s konca verige, saj so marže v maloprodaji večje). Vsekakor so bili navedeni segmenti manj prizadeti zaradi upada gospodarske rasti.

| (123) | Čeprav je upad gospodarske rasti morda vplival na položaj industrije Unije, pa nadaljnja analiza kaže, da je znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, v resnici povzročil dampinški uvoz iz Kitajske. |
| --- | --- |

(123)

Čeprav je upad gospodarske rasti morda vplival na položaj industrije Unije, pa nadaljnja analiza kaže, da je znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, v resnici povzročil dampinški uvoz iz Kitajske.

| (124) | Prvič, preiskava je pokazala, da je začelo gradbeništvo v OP okrevati od učinkov upada gospodarske rasti, medtem ko so kazalniki industrije Unije še naprej kazali upadanje. |
| --- | --- |

(124)

Prvič, preiskava je pokazala, da je začelo gradbeništvo v OP okrevati od učinkov upada gospodarske rasti, medtem ko so kazalniki industrije Unije še naprej kazali upadanje.

| (125) | Drugič, pomemben element je razvoj zalog, ki je v tem primeru pomenljiv kazalnik škode (glej uvodno izjavo 93). Opaziti je bilo razmeroma stabilno letno povečanje zalog. Tovrstno enakomerno in stalno povečevanje kaže, da je bila industrija Unije dejansko v glavnem pod stalnim pritiskom kitajskih proizvajalcev izvoznikov. Če naj bi se povečanje zalog pripisalo upadu gospodarske dejavnosti, bi bilo verjetno opaziti znatno povečanje v letih krize, ne pa enakomerno povečanje v celotnem obravnavanem obdobju. |
| --- | --- |

(125)

Drugič, pomemben element je razvoj zalog, ki je v tem primeru pomenljiv kazalnik škode (glej uvodno izjavo 93). Opaziti je bilo razmeroma stabilno letno povečanje zalog. Tovrstno enakomerno in stalno povečevanje kaže, da je bila industrija Unije dejansko v glavnem pod stalnim pritiskom kitajskih proizvajalcev izvoznikov. Če naj bi se povečanje zalog pripisalo upadu gospodarske dejavnosti, bi bilo verjetno opaziti znatno povečanje v letih krize, ne pa enakomerno povečanje v celotnem obravnavanem obdobju.

| (126) | Nazadnje, analiza dobičkonosnosti, zlasti v malih družbah, ki so v OP pomenile skoraj 50 % proizvodnje Unije, kaže, da so navedene družbe že leta 2007 dosegle le zelo skromen dobiček v višini 0,3 %, od takrat pa ustvarjajo izgubo. To pomeni, da se je njihov položaj začel slabšati že pred krizo. |
| --- | --- |

(126)

Nazadnje, analiza dobičkonosnosti, zlasti v malih družbah, ki so v OP pomenile skoraj 50 % proizvodnje Unije, kaže, da so navedene družbe že leta 2007 dosegle le zelo skromen dobiček v višini 0,3 %, od takrat pa ustvarjajo izgubo. To pomeni, da se je njihov položaj začel slabšati že pred krizo.

| (127) | Ob upoštevanju navedenega se šteje, da je poslabšanje gospodarskega stanja industrije Unije v glavnem povzročil dampinški uvoz iz Kitajske. Čeprav sta gospodarska kriza in posledično zmanjšanje povpraševanja morda prispevala k škodi, ki jo je utrpela industrija Unije, njen vpliv ni bil takšen, da bi prekinil vzročno zvezo, vzpostavljeno med dampinškim uvozom iz Kitajske in znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije. |
| --- | --- |

(127)

Ob upoštevanju navedenega se šteje, da je poslabšanje gospodarskega stanja industrije Unije v glavnem povzročil dampinški uvoz iz Kitajske. Čeprav sta gospodarska kriza in posledično zmanjšanje povpraševanja morda prispevala k škodi, ki jo je utrpela industrija Unije, njen vpliv ni bil takšen, da bi prekinil vzročno zvezo, vzpostavljeno med dampinškim uvozom iz Kitajske in znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije.

4.2   Zahtevki v zvezi s samopovzročeno škodo

| (128) | En uvoznik je trdil, da je bila glavni vzrok škode poceni prodaja ploščic poljskih proizvajalcev. V tem smislu je treba opozoriti, da bi bilo treba opraviti analizo škode na ravni industrije Unije kot celote, ne za njen del. Komisija je kljub temu na podlagi razpoložljivih informacij analizirala položaj na poljskem trgu (treba je opozoriti, da se je vzorčena poljska družba odločila prekiniti sodelovanje in da ni nobena druga poljska družba pristala na sodelovanje). |
| --- | --- |

(128)

En uvoznik je trdil, da je bila glavni vzrok škode poceni prodaja ploščic poljskih proizvajalcev. V tem smislu je treba opozoriti, da bi bilo treba opraviti analizo škode na ravni industrije Unije kot celote, ne za njen del. Komisija je kljub temu na podlagi razpoložljivih informacij analizirala položaj na poljskem trgu (treba je opozoriti, da se je vzorčena poljska družba odločila prekiniti sodelovanje in da ni nobena druga poljska družba pristala na sodelovanje).

| (129) | Prvič, v zvezi z obsegom poljske prodaje na preostalem trgu Unije je bilo ugotovljeno, da je bil v OP njen tržni delež manjši od 3 %. |
| --- | --- |

(129)

Prvič, v zvezi z obsegom poljske prodaje na preostalem trgu Unije je bilo ugotovljeno, da je bil v OP njen tržni delež manjši od 3 %.

| (130) | Drugič, če bi poljske družbe sodelovale v preiskavi in bi bile njihove cene upoštevane v analizi nelojalnega nižanja cen, bi imelo to zelo omejeno težo v celotnem izračunu nelojalnega nižanja cen. Zaradi pomanjkanja sodelovanja poljske družbe ni bilo na voljo podrobnih informacij o cenah za kontrolno številko izdelka. A tudi v okviru pristopa „največjega vpliva“ bi bil ob predpostavki, da bi bila v izračun vključena celotna poljska prodaja, vpliv zanemarljiv in ne bi spremenil celotne slike glede na razmeroma majhen obseg prodaje (5). |
| --- | --- |

(130)

Drugič, če bi poljske družbe sodelovale v preiskavi in bi bile njihove cene upoštevane v analizi nelojalnega nižanja cen, bi imelo to zelo omejeno težo v celotnem izračunu nelojalnega nižanja cen. Zaradi pomanjkanja sodelovanja poljske družbe ni bilo na voljo podrobnih informacij o cenah za kontrolno številko izdelka. A tudi v okviru pristopa „največjega vpliva“ bi bil ob predpostavki, da bi bila v izračun vključena celotna poljska prodaja, vpliv zanemarljiv in ne bi spremenil celotne slike glede na razmeroma majhen obseg prodaje (5).

| (131) | Na tej podlagi je bil vpliv poljske prodaje na škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, če je sploh obstajal, omejen. |
| --- | --- |

(131)

Na tej podlagi je bil vpliv poljske prodaje na škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, če je sploh obstajal, omejen.

| (132) | Druga trditev o domnevni samopovzročeni škodi je bila, da so nekateri proizvajalci Unije dopolnili svoje kataloge z uvozom kitajskih ploščic in jih prodajali naprej pod svojim tržnim imenom. Ta trditev pa ni utemeljena, poleg tega pa so med preiskavo zbrani dokazi pokazali, da je bil uvoz zanemarljiv. Zato ni mogoče ugotoviti, da bi navedeni uvoz proizvajalcev EU prispeval k škodi, ki jo je utrpela industrija Unije. |
| --- | --- |

(132)

Druga trditev o domnevni samopovzročeni škodi je bila, da so nekateri proizvajalci Unije dopolnili svoje kataloge z uvozom kitajskih ploščic in jih prodajali naprej pod svojim tržnim imenom. Ta trditev pa ni utemeljena, poleg tega pa so med preiskavo zbrani dokazi pokazali, da je bil uvoz zanemarljiv. Zato ni mogoče ugotoviti, da bi navedeni uvoz proizvajalcev EU prispeval k škodi, ki jo je utrpela industrija Unije.

5.   Izvoz industrije Unije

| (133) | Kot eden od znanih drugih dejavnikov poleg dampinškega uvoza, ki bi lahko povzročili škodo industriji Unije, je bil proučen tudi izvoz proizvajalcev Unije, da bi zagotovili, da se morebitna škoda, ki bi jo povzročili ti drugi dejavniki, ne bi pripisala dampinškemu uvozu. Analiza podatkov Eurostata je pokazala, da se je izvoz iz Unije zmanjšal za 44 %, vendar so se cene tega izvoza povišale za 32 %. Pri sodelujočih vzorčenih proizvajalcih je bilo zmanjšanje manj izrazito (– 24 %). Preiskava je tudi pokazala, da se je delež izvoza, izražen kot odstotek skupne prodaje industrije Unije, povečal s 17 % v letu 2007 na 19 % v letu 2009. A čeprav se je obseg izvoza za sodelujoče proizvajalce Unije zmanjšal, je bilo to zmanjšanje manj izrazito kakor padec prodaje na trgu Unije (– 24 % za izvoz v primerjavi z – 30 % za prodajo v Uniji). Zato se šteje, da zmanjšanje izvoza ne more pojasniti ravni škode, ki jo je utrpela industrija Unije. |
| --- | --- |

(133)

Kot eden od znanih drugih dejavnikov poleg dampinškega uvoza, ki bi lahko povzročili škodo industriji Unije, je bil proučen tudi izvoz proizvajalcev Unije, da bi zagotovili, da se morebitna škoda, ki bi jo povzročili ti drugi dejavniki, ne bi pripisala dampinškemu uvozu. Analiza podatkov Eurostata je pokazala, da se je izvoz iz Unije zmanjšal za 44 %, vendar so se cene tega izvoza povišale za 32 %. Pri sodelujočih vzorčenih proizvajalcih je bilo zmanjšanje manj izrazito (– 24 %). Preiskava je tudi pokazala, da se je delež izvoza, izražen kot odstotek skupne prodaje industrije Unije, povečal s 17 % v letu 2007 na 19 % v letu 2009. A čeprav se je obseg izvoza za sodelujoče proizvajalce Unije zmanjšal, je bilo to zmanjšanje manj izrazito kakor padec prodaje na trgu Unije (– 24 % za izvoz v primerjavi z – 30 % za prodajo v Uniji). Zato se šteje, da zmanjšanje izvoza ne more pojasniti ravni škode, ki jo je utrpela industrija Unije.

| (134) | Na podlagi navedenega se začasno ugotovi, da izvoz industrije Unije ni prispeval k znatni škodi, ki jo je ta utrpela. |
| --- | --- |

(134)

Na podlagi navedenega se začasno ugotovi, da izvoz industrije Unije ni prispeval k znatni škodi, ki jo je ta utrpela.

6.   Sklepna ugotovitev o vzročni zvezi

| (135) | Ugotovljeno je bilo, da obstaja vzročna zveza med škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, in dampinškim uvozom iz Kitajske. Gospodarska kriza in uvoz iz tretjih držav razen Kitajske sta vplivala na položaj industrije Unije, vendar vpliv ni bil takšen, da bi prekinil vzročno zvezo, vzpostavljeno med dampinškim uvozom iz Kitajske in znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije. |
| --- | --- |

(135)

Ugotovljeno je bilo, da obstaja vzročna zveza med škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, in dampinškim uvozom iz Kitajske. Gospodarska kriza in uvoz iz tretjih držav razen Kitajske sta vplivala na položaj industrije Unije, vendar vpliv ni bil takšen, da bi prekinil vzročno zvezo, vzpostavljeno med dampinškim uvozom iz Kitajske in znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije.

| (136) | Zato se na podlagi zgornje analize učinkov vseh znanih dejavnikov na položaj industrije Unije začasno ugotovi, da obstaja vzročna zveza med dampinškim uvozom iz Kitajske in znatno škodo, ki jo je industrija Unije utrpela v OP. |
| --- | --- |

(136)

Zato se na podlagi zgornje analize učinkov vseh znanih dejavnikov na položaj industrije Unije začasno ugotovi, da obstaja vzročna zveza med dampinškim uvozom iz Kitajske in znatno škodo, ki jo je industrija Unije utrpela v OP.

F.   INTERES UNIJE

1.   Interes industrije Unije

| (137) | Pri evropskem združenju (Cerame-Unie) in glavnimi nacionalnimi združenji proizvajalcev je obstajala visoka raven sodelovanja in podpore. Poleg tega ni noben proizvajalec Unije nasprotoval pobudi za preiskavo ali uvedbi ukrepov. To pomeni, da je uvedba ukrepov jasno v interesu proizvajalcev Unije. |
| --- | --- |

(137)

Pri evropskem združenju (Cerame-Unie) in glavnimi nacionalnimi združenji proizvajalcev je obstajala visoka raven sodelovanja in podpore. Poleg tega ni noben proizvajalec Unije nasprotoval pobudi za preiskavo ali uvedbi ukrepov. To pomeni, da je uvedba ukrepov jasno v interesu proizvajalcev Unije.

| (138) | Preiskava je pokazala, da je industrija Unije utrpela znatno škodo zaradi učinkov dampinškega uvoza, zaradi katerega so se nelojalno znižale njene cene, kot je navedeno v uvodni izjavi 76 in naslednjih uvodnih izjavah. |
| --- | --- |

(138)

Preiskava je pokazala, da je industrija Unije utrpela znatno škodo zaradi učinkov dampinškega uvoza, zaradi katerega so se nelojalno znižale njene cene, kot je navedeno v uvodni izjavi 76 in naslednjih uvodnih izjavah.

| (139) | Pričakovati je mogoče, da bodo ukrepi, s katerimi se bo verjetno preprečilo nadaljnjo nenadno povečanje poceni dampinškega uvoza v prihodnosti, koristili industriji Unije. |
| --- | --- |

(139)

Pričakovati je mogoče, da bodo ukrepi, s katerimi se bo verjetno preprečilo nadaljnjo nenadno povečanje poceni dampinškega uvoza v prihodnosti, koristili industriji Unije.

| (140) | Če ukrepi ne bodo uvedeni, je mogoče pričakovati, da se bo povečevanje dampinškega uvoza poceni keramičnih ploščic nadaljevalo, če ne še povečalo. Učinek zniževanja prodajnih cen, ki ga povzroča dampinški uvoz iz Kitajske, bi še naprej stiskal prodajne cene in dobičke proizvajalcev Unije. |
| --- | --- |

(140)

Če ukrepi ne bodo uvedeni, je mogoče pričakovati, da se bo povečevanje dampinškega uvoza poceni keramičnih ploščic nadaljevalo, če ne še povečalo. Učinek zniževanja prodajnih cen, ki ga povzroča dampinški uvoz iz Kitajske, bi še naprej stiskal prodajne cene in dobičke proizvajalcev Unije.

| (141) | Ker finančno stanje in dobičkonosnost industrije Unije nista dovolj dobra, da bi prenesla nadaljnji pritisk cen dampinškega uvoza, zaradi katerega so se znatno nelojalno znižale njene prodajne cene, bi zelo verjetno postopno propadlo veliko proizvajalcev Unije. |
| --- | --- |

(141)

Ker finančno stanje in dobičkonosnost industrije Unije nista dovolj dobra, da bi prenesla nadaljnji pritisk cen dampinškega uvoza, zaradi katerega so se znatno nelojalno znižale njene prodajne cene, bi zelo verjetno postopno propadlo veliko proizvajalcev Unije.

2.   Interes uvoznikov

| (142) | Sodelovanje nepovezanih uvoznikov in uporabnikov je pomenilo približno 6 % skupnega obsega uvoza iz Kitajske. Pri vzorčenju (glej uvodno izjavo 15) je bilo izbranih sedem nepovezanih uvoznikov (eden je bil uporabnik). Pomenili so približno 5 % celotnega uvoza iz Kitajske. Sodelujoči uvozniki so v glavnem trgovali s ploščicami, razen enega uvoznika, pri katerem je bila trgovina s ploščicami le majhen delež njegovega celotnega poslovanja. Pri navedenih sodelujočih uvoznikih je bil delež uvoza iz Kitajske zelo pomemben del njihovih celotnih nakupov (več kot 75 %). Čeprav se zdi, da obstaja manevrski prostor za prevzem povišanja cene kitajskega uvoza, ker znaša pribitek uvoznikov na ta uvoz približno 50 %, navadno poročajo o približno petodstotnih dobičkih. |
| --- | --- |

(142)

Sodelovanje nepovezanih uvoznikov in uporabnikov je pomenilo približno 6 % skupnega obsega uvoza iz Kitajske. Pri vzorčenju (glej uvodno izjavo 15) je bilo izbranih sedem nepovezanih uvoznikov (eden je bil uporabnik). Pomenili so približno 5 % celotnega uvoza iz Kitajske. Sodelujoči uvozniki so v glavnem trgovali s ploščicami, razen enega uvoznika, pri katerem je bila trgovina s ploščicami le majhen delež njegovega celotnega poslovanja. Pri navedenih sodelujočih uvoznikih je bil delež uvoza iz Kitajske zelo pomemben del njihovih celotnih nakupov (več kot 75 %). Čeprav se zdi, da obstaja manevrski prostor za prevzem povišanja cene kitajskega uvoza, ker znaša pribitek uvoznikov na ta uvoz približno 50 %, navadno poročajo o približno petodstotnih dobičkih.

| (143) | Zato bi bilo treba že preprosto z vidika stroškov sprejeti ukrepe, ki bi po vsej verjetnosti vplivali na poslovanje uvoznikov. |
| --- | --- |

(143)

Zato bi bilo treba že preprosto z vidika stroškov sprejeti ukrepe, ki bi po vsej verjetnosti vplivali na poslovanje uvoznikov.

| (144) | Vendar je preiskava razkrila, da se lahko uvozniki in uporabniki preusmerijo na izdelke iz tretjih držav ali iz Unije. Ta sprememba se lahko pojavi precej zlahka, saj se izdelek, ki se preiskuje, izdeluje v več državah Unije in zunaj nje (v Turčiji, Združenih arabskih emiratih, Egiptu, jugovzhodni Aziji, Braziliji in drugje). |
| --- | --- |

(144)

Vendar je preiskava razkrila, da se lahko uvozniki in uporabniki preusmerijo na izdelke iz tretjih držav ali iz Unije. Ta sprememba se lahko pojavi precej zlahka, saj se izdelek, ki se preiskuje, izdeluje v več državah Unije in zunaj nje (v Turčiji, Združenih arabskih emiratih, Egiptu, jugovzhodni Aziji, Braziliji in drugje).

| (145) | En uvoznik je izjavil, da je poskusil zamenjati dobavitelje zaradi začetka preiskave, vendar je bilo njegovo prizadevanje neuspešna. Po drugi strani je drug uvoznik izjavil, da je ta proces med preiskavo že potekal in je bil uspešen. Tretji je zatrdil, da bo razširil svoj portfelj na nekitajske proizvajalce in da bo to z lahkoto opravil. |
| --- | --- |

(145)

En uvoznik je izjavil, da je poskusil zamenjati dobavitelje zaradi začetka preiskave, vendar je bilo njegovo prizadevanje neuspešna. Po drugi strani je drug uvoznik izjavil, da je ta proces med preiskavo že potekal in je bil uspešen. Tretji je zatrdil, da bo razširil svoj portfelj na nekitajske proizvajalce in da bo to z lahkoto opravil.

| (146) | Zato se začasno ugotovi, da uvedba ukrepov ne bi ovirala uvoznikov Unije pri kupovanju podobnih izdelkov iz drugih virov. Nadalje, cilj protidampinških dajatev ni zapreti posebne trgovske poti, ampak je obnoviti enake pogoje in ukrepati proti nepoštenim trgovinskim praksam. |
| --- | --- |

(146)

Zato se začasno ugotovi, da uvedba ukrepov ne bi ovirala uvoznikov Unije pri kupovanju podobnih izdelkov iz drugih virov. Nadalje, cilj protidampinških dajatev ni zapreti posebne trgovske poti, ampak je obnoviti enake pogoje in ukrepati proti nepoštenim trgovinskim praksam.

| (147) | Nazadnje, zaradi razmeroma nizke ravni sodelovanja nepovezanih uvoznikov se zdi, da uvedba ukrepov ne bi znatno vplivala na njihovo dejavnost. |
| --- | --- |

(147)

Nazadnje, zaradi razmeroma nizke ravni sodelovanja nepovezanih uvoznikov se zdi, da uvedba ukrepov ne bi znatno vplivala na njihovo dejavnost.

3.   Interes uporabnikov

| (148) | Komisija je stopila v stik z dvema večjima združenjema uporabnikov v Uniji. |
| --- | --- |

(148)

Komisija je stopila v stik z dvema večjima združenjema uporabnikov v Uniji.

| (149) | Gradbeni sektor (ki ga zastopa Evropsko združenje gradbene dejavnosti) se je odločil, da v preiskavi ne bo dejavno sodeloval. Na začetno poizvedbo Komisije se je odzval, vendar je pozneje nehal sodelovati zaradi pomanjkanja interesa njegovih članov. |
| --- | --- |

(149)

Gradbeni sektor (ki ga zastopa Evropsko združenje gradbene dejavnosti) se je odločil, da v preiskavi ne bo dejavno sodeloval. Na začetno poizvedbo Komisije se je odzval, vendar je pozneje nehal sodelovati zaradi pomanjkanja interesa njegovih članov.

| (150) | Ta nizka raven sodelovanja uporabnikov kaže, da sektor ni preveč odvisen od kitajskega uvoza ali da mu morebitni ukrepi ne bi znatno škodovali. Zdi se, da to še posebno velja za gradbeni sektor, v katerem imajo keramične ploščice glede na izjave proizvajalcev med preveritvenimi obiski zanemarljiv vpliv na končne stroške. To se zdi razumljivo glede na stroške drugih materialov pri novogradnjah ali obnovah. Kot je bilo navedeno, pa je poleg tega tudi oskrbovalni vir razmeroma lahko zamenjati. |
| --- | --- |

(150)

Ta nizka raven sodelovanja uporabnikov kaže, da sektor ni preveč odvisen od kitajskega uvoza ali da mu morebitni ukrepi ne bi znatno škodovali. Zdi se, da to še posebno velja za gradbeni sektor, v katerem imajo keramične ploščice glede na izjave proizvajalcev med preveritvenimi obiski zanemarljiv vpliv na končne stroške. To se zdi razumljivo glede na stroške drugih materialov pri novogradnjah ali obnovah. Kot je bilo navedeno, pa je poleg tega tudi oskrbovalni vir razmeroma lahko zamenjati.

| (151) | Evropsko združenje Do-It-Yourself (EDRA) je stopilo v stik s Komisijo v imenu svojih članov. Pripombe je predložilo na začetku preiskave in trdilo, da bi dajatve povzročile povišanje potrošniških cen, preusmeritev na druge oskrbovalne vire pa bi bila draga za distributerje in stranke. Te trditve pa niso bile utemeljene. |
| --- | --- |

(151)

Evropsko združenje Do-It-Yourself (EDRA) je stopilo v stik s Komisijo v imenu svojih članov. Pripombe je predložilo na začetku preiskave in trdilo, da bi dajatve povzročile povišanje potrošniških cen, preusmeritev na druge oskrbovalne vire pa bi bila draga za distributerje in stranke. Te trditve pa niso bile utemeljene.

4.   Interes končnih potrošnikov

| (152) | Komisija je stopila v stik z enim združenjem potrošnikov, ki je odgovorilo, da ni zainteresirano za sodelovanje. Javilo se ni nobeno drugo združenje potrošnikov. |
| --- | --- |

(152)

Komisija je stopila v stik z enim združenjem potrošnikov, ki je odgovorilo, da ni zainteresirano za sodelovanje. Javilo se ni nobeno drugo združenje potrošnikov.

| (153) | Vpliv protidampinških dajatev na potrošnike bo verjetno omejen, saj je pribitek, ki ga uporabljajo preprodajalci, navadno zelo velik. Celo ob povečanju cen bi to imelo razmeroma omejen vpliv na potrošnike, glede na to, da bi se povišanje stroškov gibalo od 1,5 do 3 EUR na m2 (na podlagi povprečne cene kitajskega uvoza 4,5 EUR v OP). Posamezni potrošniki kupijo omejeno količino ploščic, kupujejo pa ne zelo pogosto. Poleg tega bi lahko imelo kratkoročno povišanje cen ugodne dolgoročne učinke za potrošnike z zagotavljanjem konkurence na trgu. Pomanjkanje konkurence bi dolgoročno lahko povzročilo še večje povišanje cen in odpravo poceni uvoza. |
| --- | --- |

(153)

Vpliv protidampinških dajatev na potrošnike bo verjetno omejen, saj je pribitek, ki ga uporabljajo preprodajalci, navadno zelo velik. Celo ob povečanju cen bi to imelo razmeroma omejen vpliv na potrošnike, glede na to, da bi se povišanje stroškov gibalo od 1,5 do 3 EUR na m2 (na podlagi povprečne cene kitajskega uvoza 4,5 EUR v OP). Posamezni potrošniki kupijo omejeno količino ploščic, kupujejo pa ne zelo pogosto. Poleg tega bi lahko imelo kratkoročno povišanje cen ugodne dolgoročne učinke za potrošnike z zagotavljanjem konkurence na trgu. Pomanjkanje konkurence bi dolgoročno lahko povzročilo še večje povišanje cen in odpravo poceni uvoza.

5.   Interes dobaviteljev

| (154) | Med preiskavo se niso javili ne dobavitelji ne združenja dobaviteljev. |
| --- | --- |

(154)

Med preiskavo se niso javili ne dobavitelji ne združenja dobaviteljev.

| (155) | Preiskava je razkrila, da so dobavitelji, ki bi bili lahko najbolj zainteresirani za postopek, ki poteka, proizvajalci opreme za proizvodnjo ploščic. Pokazala je tudi, da nekateri kitajski proizvajalci tako opremo kupujejo od dobaviteljev iz Unije. Kljub temu se iz uradnih podatkov zdi, da je bila prodaja iz Unije na Kitajsko v zadnjem desetletju stabilna in se je le rahlo zmanjševala ter da je Kitajska pomenila precejšen, vendar ne pretežni del njihove prodaje (približno 10 %). Glavne stranke dobaviteljev so bili resnično proizvajalci Unije, zato so dobavitelji izjemno zainteresirani za uspešnost industrije Unije in odvisni od nje. |
| --- | --- |

(155)

Preiskava je razkrila, da so dobavitelji, ki bi bili lahko najbolj zainteresirani za postopek, ki poteka, proizvajalci opreme za proizvodnjo ploščic. Pokazala je tudi, da nekateri kitajski proizvajalci tako opremo kupujejo od dobaviteljev iz Unije. Kljub temu se iz uradnih podatkov zdi, da je bila prodaja iz Unije na Kitajsko v zadnjem desetletju stabilna in se je le rahlo zmanjševala ter da je Kitajska pomenila precejšen, vendar ne pretežni del njihove prodaje (približno 10 %). Glavne stranke dobaviteljev so bili resnično proizvajalci Unije, zato so dobavitelji izjemno zainteresirani za uspešnost industrije Unije in odvisni od nje.

| (156) | Poleg tega je pomanjkanje sodelovanja tega sektorja kazalo na to, da po mnenju dobaviteljev protidampinški ukrepi proti uvozu zadevnega izdelka ne bi znatno škodovali njihovemu položaju. |
| --- | --- |

(156)

Poleg tega je pomanjkanje sodelovanja tega sektorja kazalo na to, da po mnenju dobaviteljev protidampinški ukrepi proti uvozu zadevnega izdelka ne bi znatno škodovali njihovemu položaju.

6.   Sklepna ugotovitev o interesu Unije

| (157) | Glede na navedeno je bilo začasno ugotovljeno, da na splošno ni utemeljenih razlogov proti uvedbi začasnih ukrepov za uvoz keramičnih ploščic s poreklom iz Kitajske. |
| --- | --- |

(157)

Glede na navedeno je bilo začasno ugotovljeno, da na splošno ni utemeljenih razlogov proti uvedbi začasnih ukrepov za uvoz keramičnih ploščic s poreklom iz Kitajske.

G.   ZAČASNI PROTIDAMPINŠKI UKREPI

1.   Stopnja odprave škode

| (158) | Glede na zgornje sklepne ugotovitve v zvezi z dampingom, posledično škodo, vzročno zvezo in interesom Unije je treba uvesti začasne protidampinške ukrepe za uvoz zadevnega izdelka iz Kitajske, da bi preprečili, da bi dampinški uvoz še naprej povzročal škodo industriji Unije. |
| --- | --- |

(158)

Glede na zgornje sklepne ugotovitve v zvezi z dampingom, posledično škodo, vzročno zvezo in interesom Unije je treba uvesti začasne protidampinške ukrepe za uvoz zadevnega izdelka iz Kitajske, da bi preprečili, da bi dampinški uvoz še naprej povzročal škodo industriji Unije.

2.   Začasni ukrepi

| (159) | Glede na navedeno se šteje, da je treba v skladu s členom 7(2) osnovne uredbe začasne protidampinške ukrepe uvesti za uvoz s poreklom iz Kitajske na ravni nižjih stopenj dampinga in škode v skladu s pravilom nižje dajatve. |
| --- | --- |

(159)

Glede na navedeno se šteje, da je treba v skladu s členom 7(2) osnovne uredbe začasne protidampinške ukrepe uvesti za uvoz s poreklom iz Kitajske na ravni nižjih stopenj dampinga in škode v skladu s pravilom nižje dajatve.

| (160) | Stopnje protidampinških dajatev za posamezne družbe iz te uredbe so bile določene na podlagi ugotovitev te preiskave. Zato se v njih upošteva položaj teh družb med preiskavo. Te stopnje dajatev (v nasprotju z dajatvijo na ravni države, ki se uporablja za „vse druge družbe“) veljajo torej izključno za uvoz izdelkov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, ki jih proizvajajo te družbe, torej posebej navedene pravne osebe. Za uvožene izdelke, ki jih proizvaja katera koli druga družba, ki ni izrecno navedena v izvedbenem delu te uredbe, vključno s pravnimi osebami, povezanimi s tistimi, ki so izrecno navedene, teh stopenj ni mogoče uporabiti in zanje velja stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“. |
| --- | --- |

(160)

Stopnje protidampinških dajatev za posamezne družbe iz te uredbe so bile določene na podlagi ugotovitev te preiskave. Zato se v njih upošteva položaj teh družb med preiskavo. Te stopnje dajatev (v nasprotju z dajatvijo na ravni države, ki se uporablja za „vse druge družbe“) veljajo torej izključno za uvoz izdelkov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, ki jih proizvajajo te družbe, torej posebej navedene pravne osebe. Za uvožene izdelke, ki jih proizvaja katera koli druga družba, ki ni izrecno navedena v izvedbenem delu te uredbe, vključno s pravnimi osebami, povezanimi s tistimi, ki so izrecno navedene, teh stopenj ni mogoče uporabiti in zanje velja stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“.

| (161) | Vsak zahtevek za uporabo teh stopenj protidampinške dajatve za posamezne družbe (npr. zaradi spremembe imena družbe ali zaradi ustanovitve novih proizvodnih ali prodajnih obratov) je treba nemudoma vložiti pri Komisiji (6) skupaj z vsemi potrebnimi informacijami, zlasti o vsaki spremembi dejavnosti družbe na področju proizvodnje ter domače in izvozne prodaje, ki je na primer povezana s to spremembo imena ali spremembo proizvodnih in prodajnih obratov. Če bo primerno, bo ta uredba ustrezno spremenjena s posodobljenim seznamom družb, ki so upravičene do individualnih stopenj dajatev. |
| --- | --- |

(161)

Vsak zahtevek za uporabo teh stopenj protidampinške dajatve za posamezne družbe (npr. zaradi spremembe imena družbe ali zaradi ustanovitve novih proizvodnih ali prodajnih obratov) je treba nemudoma vložiti pri Komisiji (6) skupaj z vsemi potrebnimi informacijami, zlasti o vsaki spremembi dejavnosti družbe na področju proizvodnje ter domače in izvozne prodaje, ki je na primer povezana s to spremembo imena ali spremembo proizvodnih in prodajnih obratov. Če bo primerno, bo ta uredba ustrezno spremenjena s posodobljenim seznamom družb, ki so upravičene do individualnih stopenj dajatev.

| (162) | Za zagotovitev ustreznega izvajanja protidampinške dajatve je treba stopnjo preostale dajatve uporabljati ne le za nesodelujoče proizvajalce izvoznike, ampak tudi za tiste proizvajalce, ki v OP niso izvažali v Unijo. |
| --- | --- |

(162)

Za zagotovitev ustreznega izvajanja protidampinške dajatve je treba stopnjo preostale dajatve uporabljati ne le za nesodelujoče proizvajalce izvoznike, ampak tudi za tiste proizvajalce, ki v OP niso izvažali v Unijo.

| (163) | Da se zmanjša tveganje izogibanja zaradi velike razlike v stopnjah dajatve, se šteje, da so v tem primeru potrebni posebni ukrepi za zagotovitev ustrezne uporabe protidampinških dajatev. Ta posebna ukrepa sta: predložitev veljavnega trgovinskega računa carinskim organom držav članic, ki je skladen z zahtevami iz Priloge k tej uredbi. Za uvoz, ki ga ne spremlja tak račun, velja preostala protidampinška dajatev, ki se uporablja za vse druge izvoznike. |
| --- | --- |

(163)

Da se zmanjša tveganje izogibanja zaradi velike razlike v stopnjah dajatve, se šteje, da so v tem primeru potrebni posebni ukrepi za zagotovitev ustrezne uporabe protidampinških dajatev. Ta posebna ukrepa sta: predložitev veljavnega trgovinskega računa carinskim organom držav članic, ki je skladen z zahtevami iz Priloge k tej uredbi. Za uvoz, ki ga ne spremlja tak račun, velja preostala protidampinška dajatev, ki se uporablja za vse druge izvoznike.

| (164) | Če bi se po uvedbi zadevnih ukrepov znatno povečal obseg izvoza ene od družb, za katere veljajo nižje individualne stopnje dajatev [odvisno od primera se lahko doda odstotek], bi se takšno povečanje obsega obravnavalo kot sprememba v vzorcu trgovanja, nastala zaradi uvedbe ukrepov v smislu člena 13(1) osnovne uredbe. V takih okoliščinah in če so izpolnjeni pogoji, se lahko začne preiskava proti izogibanju. S to preiskavo se lahko med drugim preuči potreba po odpravi individualne(-ih) stopnje(-enj) dajatve in posledični uvedbi dajatve na ravni države. |
| --- | --- |

(164)

Če bi se po uvedbi zadevnih ukrepov znatno povečal obseg izvoza ene od družb, za katere veljajo nižje individualne stopnje dajatev [odvisno od primera se lahko doda odstotek], bi se takšno povečanje obsega obravnavalo kot sprememba v vzorcu trgovanja, nastala zaradi uvedbe ukrepov v smislu člena 13(1) osnovne uredbe. V takih okoliščinah in če so izpolnjeni pogoji, se lahko začne preiskava proti izogibanju. S to preiskavo se lahko med drugim preuči potreba po odpravi individualne(-ih) stopnje(-enj) dajatve in posledični uvedbi dajatve na ravni države.

| (165) | Naslednje predlagane stopnje dajatev temeljijo na stopnjah dampinga, ugotovljenih v preiskavi, ker so bile nižje od stopenj škode. Začasne protidampinške dajatve so naslednje:







  Družba | Stopnja dampinga | Začasna dajatev |
| --- | --- | --- | --- |
| Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd | 35,5 % | 35,5 % |
| Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd | 36,6 % | 36,6 % |
| Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co., Ltd;
  Guangdong Jiamei Ceramics Co., Ltd;
  Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd;
  Foshan Gani Ceramics Co. Ltd | 26,2 % | 26,2 % |
| Vsi drugi sodelujoči proizvajalci | 32,3 % | 32,3 % |
| Vsi drugi | 73,0 % | 73,0 % |

(165)

Naslednje predlagane stopnje dajatev temeljijo na stopnjah dampinga, ugotovljenih v preiskavi, ker so bile nižje od stopenj škode. Začasne protidampinške dajatve so naslednje:

Družba

Stopnja dampinga

Začasna dajatev

Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd

35,5 %

35,5 %

Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd

36,6 %

36,6 %

Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co., Ltd;

Guangdong Jiamei Ceramics Co., Ltd;

Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd;

Foshan Gani Ceramics Co. Ltd

26,2 %

26,2 %

Vsi drugi sodelujoči proizvajalci

32,3 %

32,3 %

Vsi drugi

73,0 %

73,0 %

H.   KONČNA DOLOČBA

| (166) | Navedene začasne ugotovitve se razkrijejo vsem zainteresiranim stranem, ki so pozvane, naj pisno izrazijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje. Njihove pripombe se bodo analizirale in upoštevale, če bodo utemeljene, preden bodo sprejete dokončne ugotovitve. Poleg tega je treba navesti, da so ugotovitve v zvezi z uvedbo protidampinških dajatev za namene te uredbe začasne in jih je mogoče za kakršno koli dokončno ugotovitev ponovno preučiti – |
| --- | --- |

(166)

Navedene začasne ugotovitve se razkrijejo vsem zainteresiranim stranem, ki so pozvane, naj pisno izrazijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje. Njihove pripombe se bodo analizirale in upoštevale, če bodo utemeljene, preden bodo sprejete dokončne ugotovitve. Poleg tega je treba navesti, da so ugotovitve v zvezi z uvedbo protidampinških dajatev za namene te uredbe začasne in jih je mogoče za kakršno koli dokončno ugotovitev ponovno preučiti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Uvede se začasna protidampinška dajatev na uvoz glaziranih in neglaziranih keramičnih ploščic za tlakovanje in oblaganje; glaziranih in neglaziranih keramičnih kockic za mozaik in podobno, na podlagi ali brez podlage, ki se trenutno uvrščajo v oznake KN 6907 10 00, 6907 90 20, 6907 90 80, 6908 10 00, 6908 90 11, 6908 90 20, 6908 90 31, 6908 90 51, 6908 90 91, 6908 90 93 in 6908 90 99, ter s poreklom iz Ljudske republike Kitajske.

2.   Stopnja začasne protidampinške dajatve, veljavne za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatve za izdelek iz odstavka 1, ki jih proizvajajo navedene družbe, je naslednja:

| Družba | Dajatev | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- |
| Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd. | 35,5 % | B009 |
| Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd. | 36,6 % | B010 |
| Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co. Ltd;
  Guangdong Jiamei Ceramics Co. Ltd;
  Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd;
  Foshan Gani Ceramics Co. Ltd. | 26,2 % | B011 |
| Družbe, navedene v Prilogi I | 32,3 % | B012 |
| Vse druge družbe | 73,0 % | B999 |

Družba

Dajatev

Dodatna oznaka TARIC

Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd.

35,5 %

B009

Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd.

36,6 %

B010

Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co. Ltd;

Guangdong Jiamei Ceramics Co. Ltd;

Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd;

Foshan Gani Ceramics Co. Ltd.

26,2 %

B011

Družbe, navedene v Prilogi I

32,3 %

B012

Vse druge družbe

73,0 %

B999

3.   Za uporabo individualnih stopenj dajatve, ki so določene za družbe, navedene v odstavku 2, se carinskim organom držav članic predloži veljaven trgovinski račun, ki je skladen z zahtevami iz Priloge II. Če tak račun ni predložen, se uporablja dajatev, ki velja za vse druge družbe.

4.   Sprostitev izdelka iz odstavka 1 v prosti promet v Uniji je predmet varščine, ki je enaka znesku začasne dajatve.

5.   Če ni drugače določeno, se uporabljajo veljavne določbe o carinah.

Člen 2

1.   Ne glede na člen 20 Uredbe (ES) št. 1225/2009 lahko zainteresirane strani v enem mesecu od začetka veljavnosti te uredbe zahtevajo razkritje bistvenih dejstev in premislekov, na podlagi katerih je bila sprejeta ta uredba, ter v pisni obliki izrazijo svoja stališča in zahtevajo ustno zaslišanje pred Komisijo.

2.   V skladu s členom 21(4) Uredbe (ES) št. 1225/2009 lahko zadevne strani predložijo pripombe v zvezi z uporabo te uredbe v enem mesecu od dneva začetka njene veljavnosti.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 16. marca 2011

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 51.

1

(2)  UL C 160, 19.6.2010, str. 20.

2

(3)  Vir: www.fiec.org

3

(4)  Prav tam.

4

(5)  Da bi Komisija preverila obseg in cene poljske prodaje v EU, je zaradi pomanjkanja sodelovanja poljskih proizvajalcev uporabila kombinacijo razpoložljivih virov (tj. Eurostat, Prodcom, neodvisna in vzorčna poročila treh poljskih družb).

5

(6)  Evropska komisija, Generalni direktorat za trgovino, Direktorat H, 1049 Bruxelles/Brussel, Belgique/België.

6

---

PRILOGA I

Kitajski sodelujoči proizvajalci, ki niso bili vzorčeni in jim ni bila odobrena individualna obravnava (dodatna oznaka TARIC B012):

| 1 | Dongguan He Mei Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

1

Dongguan He Mei Ceramics Co. Ltd.

| 2 | Dongpeng Ceramic (Qingyuan) Co. Ltd. |
| --- | --- |

2

Dongpeng Ceramic (Qingyuan) Co. Ltd.

| 3 | Eagle Brand Ceramics Industrial (Heyuan) Co. Ltd. |
| --- | --- |

3

Eagle Brand Ceramics Industrial (Heyuan) Co. Ltd.

| 4 | Enping City Huachang Ceramic Co. Ltd. |
| --- | --- |

4

Enping City Huachang Ceramic Co. Ltd.

| 5 | Enping Huiying Ceramics Industry Co. Ltd. |
| --- | --- |

5

Enping Huiying Ceramics Industry Co. Ltd.

| 6 | Enping Yungo Ceramic Co. Ltd. |
| --- | --- |

6

Enping Yungo Ceramic Co. Ltd.

| 7 | Foshan Aoling Jinggong Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

7

Foshan Aoling Jinggong Ceramics Co. Ltd.

| 8 | Foshan ASGF Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

8

Foshan ASGF Ceramics Co. Ltd.

| 9 | Foshan Bailifeng Building Materials Co. Ltd. |
| --- | --- |

9

Foshan Bailifeng Building Materials Co. Ltd.

| 10 | Foshan Boli Import& Export Co. Ltd. |
| --- | --- |

10

Foshan Boli Import& Export Co. Ltd.

| 11 | Foshan Bragi Ceramic Co. Ltd. |
| --- | --- |

11

Foshan Bragi Ceramic Co. Ltd.

| 12 | Foshan City Fangyuan Ceramic Co. Ltd. |
| --- | --- |

12

Foshan City Fangyuan Ceramic Co. Ltd.

| 13 | Foshan Dunhuang Building Materials Co. Ltd. |
| --- | --- |

13

Foshan Dunhuang Building Materials Co. Ltd.

| 14 | Foshan Eminent Industry Development Co. Ltd. |
| --- | --- |

14

Foshan Eminent Industry Development Co. Ltd.

| 15 | Foshan Everlasting Enterprise Co. Ltd. |
| --- | --- |

15

Foshan Everlasting Enterprise Co. Ltd.

| 16 | Foshan Gaoming Shuncheng Ceramic Co. Ltd. |
| --- | --- |

16

Foshan Gaoming Shuncheng Ceramic Co. Ltd.

| 17 | Foshan Gaoming Yaju Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

17

Foshan Gaoming Yaju Ceramics Co. Ltd.

| 18 | Foshan Guanzhu Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

18

Foshan Guanzhu Ceramics Co. Ltd.

| 19 | Foshan Huashengchang Ceramic Co. Ltd. |
| --- | --- |

19

Foshan Huashengchang Ceramic Co. Ltd.

| 20 | Foshan Huitao Economic & Trading Co. Ltd. |
| --- | --- |

20

Foshan Huitao Economic & Trading Co. Ltd.

| 21 | Foshan Jiajun Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

21

Foshan Jiajun Ceramics Co. Ltd.

| 22 | Foshan Mingzhao Technology Development Co. Ltd. |
| --- | --- |

22

Foshan Mingzhao Technology Development Co. Ltd.

| 23 | Foshan Nanhai Jingye Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

23

Foshan Nanhai Jingye Ceramics Co. Ltd.

| 24 | Foshan Nanhai Shengdige Decoration Material Co. Ltd. |
| --- | --- |

24

Foshan Nanhai Shengdige Decoration Material Co. Ltd.

| 25 | Foshan Nanhai Xiaotang Jinzun Border Factory Co. Ltd. |
| --- | --- |

25

Foshan Nanhai Xiaotang Jinzun Border Factory Co. Ltd.

| 26 | Foshan Nanhai Yonghong Ceramic Co. Ltd. |
| --- | --- |

26

Foshan Nanhai Yonghong Ceramic Co. Ltd.

| 27 | Foshan Oceanland Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

27

Foshan Oceanland Ceramics Co. Ltd.

| 28 | Foshan Oceano Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

28

Foshan Oceano Ceramics Co. Ltd.

| 29 | Foshan Sanshui Hongyuan Ceramics Enterprise Co. Ltd. |
| --- | --- |

29

Foshan Sanshui Hongyuan Ceramics Enterprise Co. Ltd.

| 30 | Foshan Sanshui Huiwanjia Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

30

Foshan Sanshui Huiwanjia Ceramics Co. Ltd.

| 31 | Foshan Sanshui New Pearl Construction Ceramics Industrial Co. Ltd. |
| --- | --- |

31

Foshan Sanshui New Pearl Construction Ceramics Industrial Co. Ltd.

| 32 | Foshan Sheng Tao Fang Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

32

Foshan Sheng Tao Fang Ceramics Co. Ltd.

| 33 | Foshan Shiwan Eagle Brand Ceramic Group Co. Ltd. |
| --- | --- |

33

Foshan Shiwan Eagle Brand Ceramic Group Co. Ltd.

| 34 | Foshan Shiwan Yulong Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

34

Foshan Shiwan Yulong Ceramics Co. Ltd.

| 35 | Foshan Summit Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

35

Foshan Summit Ceramics Co. Ltd.

| 36 | Foshan Tidiy Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

36

Foshan Tidiy Ceramics Co. Ltd.

| 37 | Foshan VIGORBOOM Ceramic Co. Ltd. |
| --- | --- |

37

Foshan VIGORBOOM Ceramic Co. Ltd.

| 38 | Foshan Xingtai Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

38

Foshan Xingtai Ceramics Co. Ltd.

| 39 | Foshan Yueyang Alumina Products Co. Ltd. |
| --- | --- |

39

Foshan Yueyang Alumina Products Co. Ltd.

| 40 | Foshan Zhuyangyang Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

40

Foshan Zhuyangyang Ceramics Co. Ltd.

| 41 | Fujian Fuzhou Zhongxin Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

41

Fujian Fuzhou Zhongxin Ceramics Co. Ltd.

| 42 | Fujian Jinjiang Lianxing Building Material Co. Ltd. |
| --- | --- |

42

Fujian Jinjiang Lianxing Building Material Co. Ltd.

| 43 | Fujian Minqing Jiali Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

43

Fujian Minqing Jiali Ceramics Co. Ltd.

| 44 | Fujian Minqing Ruimei Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

44

Fujian Minqing Ruimei Ceramics Co. Ltd.

| 45 | Fujian Minqing Shuangxing Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

45

Fujian Minqing Shuangxing Ceramics Co. Ltd.

| 46 | Gaoyao Yushan Ceramics Industry Co. Ltd. |
| --- | --- |

46

Gaoyao Yushan Ceramics Industry Co. Ltd.

| 47 | Guangdong Bode Fine Building Materials Co. Ltd. |
| --- | --- |

47

Guangdong Bode Fine Building Materials Co. Ltd.

| 48 | Guangdong Foshan Redpearl Building Material Co. Ltd. |
| --- | --- |

48

Guangdong Foshan Redpearl Building Material Co. Ltd.

| 49 | Guangdong Gold Medal Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

49

Guangdong Gold Medal Ceramics Co. Ltd.

| 50 | Guangdong Grifine Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

50

Guangdong Grifine Ceramics Co. Ltd.

| 51 | Guangdong Homeway Ceramics Industry Co. Ltd. |
| --- | --- |

51

Guangdong Homeway Ceramics Industry Co. Ltd.

| 52 | Guangdong Huiya Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

52

Guangdong Huiya Ceramics Co. Ltd.

| 53 | Guangdong Juimsi Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

53

Guangdong Juimsi Ceramics Co. Ltd.

| 54 | Guangdong Kaiping Tilee's Building Materials Co. Ltd. |
| --- | --- |

54

Guangdong Kaiping Tilee's Building Materials Co. Ltd.

| 55 | Guangdong Kingdom Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

55

Guangdong Kingdom Ceramics Co. Ltd.

| 56 | Guangdong Kito Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

56

Guangdong Kito Ceramics Co. Ltd.

| 57 | Guangdong Monalisa Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

57

Guangdong Monalisa Ceramics Co. Ltd.

| 58 | Guangdong New Zhong Yuan Ceramics Co. Ltd. Shunde Yuezhong Branch |
| --- | --- |

58

Guangdong New Zhong Yuan Ceramics Co. Ltd. Shunde Yuezhong Branch

| 59 | Guangdong Ouyai Ceramic Factory Co. Ltd. |
| --- | --- |

59

Guangdong Ouyai Ceramic Factory Co. Ltd.

| 60 | Guangdong Overland Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

60

Guangdong Overland Ceramics Co. Ltd.

| 61 | Guangdong Qianghui (QHTC) Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

61

Guangdong Qianghui (QHTC) Ceramics Co. Ltd.

| 62 | Guangdong Sihui Kedi Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

62

Guangdong Sihui Kedi Ceramics Co. Ltd.

| 63 | Guangdong Summit Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

63

Guangdong Summit Ceramics Co. Ltd.

| 64 | Guangdong Tianbi Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

64

Guangdong Tianbi Ceramics Co. Ltd.

| 65 | Guangdong Winto Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

65

Guangdong Winto Ceramics Co. Ltd.

| 66 | Guangdong Xinghui Ceramics Group Co. Ltd. |
| --- | --- |

66

Guangdong Xinghui Ceramics Group Co. Ltd.

| 67 | Guangning County Oudian Art Ceramic Co. Ltd. |
| --- | --- |

67

Guangning County Oudian Art Ceramic Co. Ltd.

| 68 | Guangzhou Cowin Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

68

Guangzhou Cowin Ceramics Co. Ltd.

| 69 | Hangzhou Nabel Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

69

Hangzhou Nabel Ceramics Co. Ltd.

| 70 | Hangzhou Nabel Group Co. Ltd. |
| --- | --- |

70

Hangzhou Nabel Group Co. Ltd.

| 71 | Hangzhou Venice Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

71

Hangzhou Venice Ceramics Co. Ltd.

| 72 | Heyuan Wanfeng Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

72

Heyuan Wanfeng Ceramics Co. Ltd.

| 73 | Hitom Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

73

Hitom Ceramics Co. Ltd.

| 74 | Heyuan Becarry Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

74

Heyuan Becarry Ceramics Co. Ltd.

| 75 | Huiyang Kingtile Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

75

Huiyang Kingtile Ceramics Co. Ltd.

| 76 | Jiangxi Ouya Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

76

Jiangxi Ouya Ceramics Co. Ltd.

| 77 | Jingdezhen Kito Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

77

Jingdezhen Kito Ceramics Co. Ltd.

| 78 | Jingdezhen Lehua Ceramic Sanitary Ware Co. Ltd. |
| --- | --- |

78

Jingdezhen Lehua Ceramic Sanitary Ware Co. Ltd.

| 79 | Jingdezhen Tidiy Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

79

Jingdezhen Tidiy Ceramics Co. Ltd.

| 80 | Kim Hin Ceramics (Shanghai) Co. Ltd. |
| --- | --- |

80

Kim Hin Ceramics (Shanghai) Co. Ltd.

| 81 | Lixian Xinpeng Ceramic Co. Ltd. |
| --- | --- |

81

Lixian Xinpeng Ceramic Co. Ltd.

| 82 | Louis Valentino Ceramic Co. Ltd. |
| --- | --- |

82

Louis Valentino Ceramic Co. Ltd.

| 83 | Louverenike (Foshan) Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

83

Louverenike (Foshan) Ceramics Co. Ltd.

| 84 | Nabel Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

84

Nabel Ceramics Co. Ltd.

| 85 | Ordos Xinghui Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

85

Ordos Xinghui Ceramics Co. Ltd.

| 86 | Qingdao Diya Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

86

Qingdao Diya Ceramics Co. Ltd.

| 87 | Qingyuan Guanxingwang Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

87

Qingyuan Guanxingwang Ceramics Co. Ltd.

| 88 | Qingyuan Oudian Art Ceramic Co. Ltd. |
| --- | --- |

88

Qingyuan Oudian Art Ceramic Co. Ltd.

| 89 | Qingyuan Ouya Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

89

Qingyuan Ouya Ceramics Co. Ltd.

| 90 | RAK (Gaoyao) Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

90

RAK (Gaoyao) Ceramics Co. Ltd.

| 91 | Shandong ASA Ceramic Co. Ltd. |
| --- | --- |

91

Shandong ASA Ceramic Co. Ltd.

| 92 | Shandong Dongpeng Ceramic Co. Ltd. |
| --- | --- |

92

Shandong Dongpeng Ceramic Co. Ltd.

| 93 | Shandong Jialiya Ceramic Co. Ltd. |
| --- | --- |

93

Shandong Jialiya Ceramic Co. Ltd.

| 94 | Shanghai Cimic Tile Co. Ltd. |
| --- | --- |

94

Shanghai Cimic Tile Co. Ltd.

| 95 | Shaoguan City Lehua Ceramic Sanitary Ware Co. Ltd. |
| --- | --- |

95

Shaoguan City Lehua Ceramic Sanitary Ware Co. Ltd.

| 96 | Shunde Area Foshan Lehua Ceramic Sanitary Ware Co. Ltd. |
| --- | --- |

96

Shunde Area Foshan Lehua Ceramic Sanitary Ware Co. Ltd.

| 97 | Sinyih Ceramic (China) Co. Ltd. |
| --- | --- |

97

Sinyih Ceramic (China) Co. Ltd.

| 98 | Sinyih Ceramics (Penglai) Co. Ltd. |
| --- | --- |

98

Sinyih Ceramics (Penglai) Co. Ltd.

| 99 | Southern building materials and Sanitary Co. Ltd. of Qingyuan |
| --- | --- |

99

Southern building materials and Sanitary Co. Ltd. of Qingyuan

| 100 | Tangshan Huida Ceramic group Co. Ltd. |
| --- | --- |

100

Tangshan Huida Ceramic group Co. Ltd.

| 101 | Tangshan Huida Ceramic Group Huiquin Co. Ltd. |
| --- | --- |

101

Tangshan Huida Ceramic Group Huiquin Co. Ltd.

| 102 | Tegaote Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

102

Tegaote Ceramics Co. Ltd.

| 103 | Tianjin (TEDA) Honghui Industry & Trade Co. Ltd. |
| --- | --- |

103

Tianjin (TEDA) Honghui Industry & Trade Co. Ltd.

| 104 | Topbro Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

104

Topbro Ceramics Co. Ltd.

| 105 | Xingning Christ Craftworks Co. Ltd. |
| --- | --- |

105

Xingning Christ Craftworks Co. Ltd.

| 106 | Zhao Qing City Shenghui Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

106

Zhao Qing City Shenghui Ceramics Co. Ltd.

| 107 | Zhaoqing Jin Ouya Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

107

Zhaoqing Jin Ouya Ceramics Co. Ltd.

| 108 | Zhaoqing Lehua Ceramic Sanitary Ware Co. Ltd. |
| --- | --- |

108

Zhaoqing Lehua Ceramic Sanitary Ware Co. Ltd.

| 109 | ZhaoQing Zhongcheng Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

109

ZhaoQing Zhongcheng Ceramics Co. Ltd.

| 110 | Zibo Hualiansheng Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

110

Zibo Hualiansheng Ceramics Co. Ltd.

| 111 | Zibo Huaruinuo Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

111

Zibo Huaruinuo Ceramics Co. Ltd.

| 112 | Zibo Tongyi Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

112

Zibo Tongyi Ceramics Co. Ltd.

---

PRILOGA II

Izjava, ki jo podpiše uradnik pravne osebe, ki je izdala trgovinski račun, mora biti na veljavnem trgovinskem računu iz člena 1(3) in v naslednji obliki:

| 1. | Ime in položaj uradnika pravne osebe, ki je izdala trgovinski račun. |
| --- | --- |

1.

Ime in položaj uradnika pravne osebe, ki je izdala trgovinski račun.

| 2. | Naslednja izjava:
  „Podpisani potrjujem, da je (količina) keramičnih ploščic, prodanih za izvoz v Evropsko unijo, ki jih zajema ta trgovinski račun, proizvedla (ime in registrirani sedež družbe) (dodatna oznaka TARIC) v (zadevna država). Izjavljam, da so informacije, navedene v tem računu, popolne in resnične.
  Datum in podpis“ |
| --- | --- |

2.

Naslednja izjava:

„Podpisani potrjujem, da je (količina) keramičnih ploščic, prodanih za izvoz v Evropsko unijo, ki jih zajema ta trgovinski račun, proizvedla (ime in registrirani sedež družbe) (dodatna oznaka TARIC) v (zadevna država). Izjavljam, da so informacije, navedene v tem računu, popolne in resnične.

Datum in podpis“

---

| 17.3.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 70/31 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 70/31

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 259/2011

z dne 16. marca 2011

o spremembi Uredbe (EU) št. 642/2010 o pravilih za uporabo (uvoznih dajatev za sektor žit) Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (1) ter zlasti člena 143 v povezavi s členom 4 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 5 Uredbe Komisije (EU) št. 642/2010 z dne 20. julija 2010 o pravilih za uporabo (uvoznih dajatev za sektor žit) Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 (2) določa sestavne dele, ki določajo reprezentativne uvozne cene CIF iz člena 136(2) Uredbe (ES) št. 1234/2007 za žita iz člena 2(1) Uredbe (EU) št. 642/2010. |
| --- | --- |

(1)

Člen 5 Uredbe Komisije (EU) št. 642/2010 z dne 20. julija 2010 o pravilih za uporabo (uvoznih dajatev za sektor žit) Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 (2) določa sestavne dele, ki določajo reprezentativne uvozne cene CIF iz člena 136(2) Uredbe (ES) št. 1234/2007 za žita iz člena 2(1) Uredbe (EU) št. 642/2010.

| (2) | Čeprav se člen 2(1) in člen 5(1) Uredbe (EU) št. 642/2010 nanašata na kvalitetno navadno pšenico, vključuje Priloga III k navedeni uredbi kotacijske borze in referenčne sorte tudi za navadno pšenico srednje in nizke kakovosti. Zaradi doslednosti je primerno iz navedene priloge odstraniti kotacije in sorte za navadno pšenico srednje in nizke kakovosti. |
| --- | --- |

(2)

Čeprav se člen 2(1) in člen 5(1) Uredbe (EU) št. 642/2010 nanašata na kvalitetno navadno pšenico, vključuje Priloga III k navedeni uredbi kotacijske borze in referenčne sorte tudi za navadno pšenico srednje in nizke kakovosti. Zaradi doslednosti je primerno iz navedene priloge odstraniti kotacije in sorte za navadno pšenico srednje in nizke kakovosti.

| (3) | Uredbo (EU) št. 642/2010 je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(3)

Uredbo (EU) št. 642/2010 je zato treba ustrezno spremeniti.

| (4) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga III k Uredbi (EU) št. 642/2010 se nadomesti z besedilom iz Priloge k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 16. marca 2011

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 187, 21.7.2010, str. 5.

2

---

PRILOGA

„PRILOGA III

Kotacijske borze in referenčne sorte

| Proizvod | Navadna pšenica | Trda pšenica | Koruza | Druga krmna žita |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Standardna kakovost | Visoka | | | |
| Ref. sorta (vrsta/razred) za borzno kotacijo | Hard Red Spring št. 2 | Hard Amber Durum št. 2 | Yellow Corn št. 3 | US Barley št. 2 |
| Kotacijska borza | Minneapolis Grain Exchange | Minneapolis Grain Exchange (1) | Chicago Board of Trade | Minneapolis Grain Exchange (2) |

Proizvod

Navadna pšenica

Trda pšenica

Koruza

Druga krmna žita

Standardna kakovost

Visoka

Ref. sorta (vrsta/razred) za borzno kotacijo

Hard Red Spring št. 2

Hard Amber Durum št. 2

Yellow Corn št. 3

US Barley št. 2

Kotacijska borza

Minneapolis Grain Exchange

Minneapolis Grain Exchange (1)

Chicago Board of Trade

Minneapolis Grain Exchange (2)

---

(1)  Kadar ni na razpolago nobene kotacije, s katero se lahko izračuna reprezentativna uvozna cena CIF, se uporabijo kotacije FOB, ki so namenjene splošni uporabi v Združenih državah Amerike.

1

(2)  Kadar ni na razpolago nobene kotacije, s katero se lahko izračuna reprezentativna uvozna cena CIF, se uporabijo najbolj reprezentativne kotacije FOB, ki so namenjene splošni uporabi v Združenih državah Amerike.“

2

---

| 17.3.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 70/33 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 70/33

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 260/2011

z dne 16. marca 2011

o stošestinštirideseti spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 881/2002 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte, povezane z Osama bin Ladnom, mrežo Al-Kaida in talibani

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 881/2002 z dne 27. maja 2002 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte, povezane z Osama bin Ladnom, mrežo Al-Kaida in talibani, in o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 467/2001 o prepovedi izvoza nekaterega blaga in storitev v Afganistan, o poostritvi prepovedi poletov in podaljšanju zamrznitve sredstev in drugih finančnih virov talibanov iz Afganistana (1), ter zlasti člena 7(1)(a) in člena 7a(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Priloga I k Uredbi (ES) št. 881/2002 navaja osebe, skupine in subjekte, ki jih zadeva zamrznitev sredstev in gospodarskih virov iz navedene uredbe. |
| --- | --- |

(1)

Priloga I k Uredbi (ES) št. 881/2002 navaja osebe, skupine in subjekte, ki jih zadeva zamrznitev sredstev in gospodarskih virov iz navedene uredbe.

| (2) | Odbor za sankcije Varnostnega sveta Združenih narodov je 10. marca 2011 sklenil dodati eno fizično osebo na seznam oseb, skupin in subjektov, za katere velja zamrznitev sredstev in gospodarskih virov. |
| --- | --- |

(2)

Odbor za sankcije Varnostnega sveta Združenih narodov je 10. marca 2011 sklenil dodati eno fizično osebo na seznam oseb, skupin in subjektov, za katere velja zamrznitev sredstev in gospodarskih virov.

| (3) | Prilogo I k Uredbi (ES) št. 881/2002 je zato treba ustrezno posodobiti. |
| --- | --- |

(3)

Prilogo I k Uredbi (ES) št. 881/2002 je zato treba ustrezno posodobiti.

| (4) | Da se zagotovi učinkovitost ukrepov, določenih v tej uredbi, bi morala ta uredba začeti veljati takoj – |
| --- | --- |

(4)

Da se zagotovi učinkovitost ukrepov, določenih v tej uredbi, bi morala ta uredba začeti veljati takoj –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga I k Uredbi (ES) št. 881/2002 se spremeni v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati z dnem objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 16. marca 2011

Za Komisijo V imenu predsednika

Vodja Službe za instrumente zunanje politike

---

(1)  UL L 139, 29.5.2002, str. 9.

1

---

PRILOGA

V Prilogi I k Uredbi (ES) št. 881/2002 se pod naslov „Fizične osebe“ doda naslednji vnos:

„Doku Hamatovič Umarov (tudi Умаров Доку Хаматович). Datum rojstva: 12.5.1964. Kraj rojstva: vas Harsenoj, okrožje Šatojski (Sovjetski), Republika Čečenija, Ruska federacija. Državljanstvo: (a) rusko, (b) ZSSR (do leta 1991). Drugi podatki: (a) od novembra 2010 prebiva v Ruski federaciji; (b) leta 2000 je bil izdan mednarodni nalog za prijetje. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 10.3.2011.“

---

| 17.3.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 70/35 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 70/35

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 261/2011

z dne 16. marca 2011

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1580/2007 z dne 21. decembra 2007 o določitvi izvedbenih pravil za uredbe Sveta (ES) št. 2200/96, (ES) št. 2201/96 in (ES) št. 1182/2007 v sektorju sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 138(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

Uredba (ES) št. 1580/2007 ob uporabi rezultatov večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, v skladu s katerimi Komisija določi pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XV k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 138 Uredbe (ES) št. 1580/2007 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 17. marca 2011.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 16. marca 2011

Za Komisijo V imenu predsednika

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 350, 31.12.2007, str. 1.

2

---

PRILOGA

Pavšalne uvozne vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretjih držav (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | JO | 71,2 |
| MA | 53,4 |
| TN | 109,4 |
| TR | 78,5 |
| ZZ | 78,1 |
| 0707 00 05 | JO | 110,6 |
| TR | 151,7 |
| ZZ | 131,2 |
| 0709 90 70 | MA | 41,7 |
| TR | 115,7 |
| ZZ | 78,7 |
| 0805 10 20 | EG | 54,4 |
| IL | 76,3 |
| JM | 51,6 |
| MA | 51,9 |
| TN | 56,7 |
| TR | 73,2 |
| ZZ | 60,7 |
| 0805 50 10 | EG | 67,3 |
| TR | 48,2 |
| ZZ | 57,8 |
| 0808 10 80 | AR | 96,2 |
| BR | 85,1 |
| CA | 91,4 |
| CL | 93,6 |
| CN | 84,8 |
| MK | 50,2 |
| US | 120,8 |
| ZZ | 88,9 |
| 0808 20 50 | AR | 109,9 |
| CL | 62,8 |
| CN | 53,6 |
| US | 79,9 |
| ZA | 89,8 |
| ZZ | 79,2 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretjih držav (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

JO

71,2

MA

53,4

TN

109,4

TR

78,5

ZZ

78,1

0707 00 05

JO

110,6

TR

151,7

ZZ

131,2

0709 90 70

MA

41,7

TR

115,7

ZZ

78,7

0805 10 20

EG

54,4

IL

76,3

JM

51,6

MA

51,9

TN

56,7

TR

73,2

ZZ

60,7

0805 50 10

EG

67,3

TR

48,2

ZZ

57,8

0808 10 80

AR

96,2

BR

85,1

CA

91,4

CL

93,6

CN

84,8

MK

50,2

US

120,8

ZZ

88,9

0808 20 50

AR

109,9

CL

62,8

CN

53,6

US

79,9

ZA

89,8

ZZ

79,2

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

| 17.3.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 70/37 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 70/37

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 262/2011

z dne 16. marca 2011

o spremembi reprezentativnih cen in dodatnih uvoznih dajatev za nekatere proizvode v sektorju sladkorja, določenih z Uredbo (EU) št. 867/2010, za tržno leto 2010/11

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 951/2006 z dne 30. junija 2006 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 318/2006 glede trgovine s tretjimi državami v sektorju sladkorja (2) in zlasti drugega stavka drugega pododstavka člena 36(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Reprezentativne cene in dodatne uvozne dajatve za beli in surovi sladkor ter nekatere sirupe za tržno leto 2010/11 so bile določene z Uredbo Komisije (EU) št. 867/2010 (3). Navedene cene in dolžnosti so bile nazadnje spremenjene z Uredbo Komisije (EU) št. 255/2011 (4). |
| --- | --- |

(1)

Reprezentativne cene in dodatne uvozne dajatve za beli in surovi sladkor ter nekatere sirupe za tržno leto 2010/11 so bile določene z Uredbo Komisije (EU) št. 867/2010 (3). Navedene cene in dolžnosti so bile nazadnje spremenjene z Uredbo Komisije (EU) št. 255/2011 (4).

| (2) | Glede na podatke, ki so trenutno na voljo Komisiji, je treba navedene cene in dajatve spremeniti v skladu s pravili in postopki iz Uredbe (ES) št. 951/2006 – |
| --- | --- |

(2)

Glede na podatke, ki so trenutno na voljo Komisiji, je treba navedene cene in dajatve spremeniti v skladu s pravili in postopki iz Uredbe (ES) št. 951/2006 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Reprezentativne cene in dodatne uvozne dajatve za proizvode iz člena 36 Uredbe (ES) št. 951/2006, določene z Uredbo (EU) št. 867/2010 za tržno leto 2010/11, se spremenijo v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 17. marca 2011.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 16. marca 2011

Za Komisijo V imenu predsednika

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 178, 1.7.2006, str. 24.

2

(3)  UL L 259, 1.10.2010, str. 3.

3

(4)  UL L 69, 16.3.2011, str. 15.

4

---

PRILOGA

Spremenjene reprezentativne cene in dodatne uvozne dajatve za beli in surovi sladkor ter proizvode z oznako KN 1702 90 95, ki se uporabljajo od 17. marca 2011

| (EUR) |
| --- |
| Oznaka KN | Reprezentativna cena na 100 kg neto zadevnega proizvoda | Dodatna uvozna dajatev na 100 kg neto zadevnega proizvoda |
| 1701 11 10 (1) | 51,49 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 51,49 | 0,00 |
| 1701 12 10 (1) | 51,49 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 51,49 | 0,00 |
| 1701 91 00 (2) | 48,04 | 3,06 |
| 1701 99 10 (2) | 48,04 | 0,00 |
| 1701 99 90 (2) | 48,04 | 0,00 |
| 1702 90 95 (3) | 0,48 | 0,23 |

(EUR)

Oznaka KN

Reprezentativna cena na 100 kg neto zadevnega proizvoda

Dodatna uvozna dajatev na 100 kg neto zadevnega proizvoda

1701 11 10 (1)

51,49

0,00

1701 11 90 (1)

51,49

0,00

1701 12 10 (1)

51,49

0,00

1701 12 90 (1)

51,49

0,00

1701 91 00 (2)

48,04

3,06

1701 99 10 (2)

48,04

0,00

1701 99 90 (2)

48,04

0,00

1702 90 95 (3)

0,48

0,23

---

(1)  Določitev za standardno kakovost, kot je določena v točki III Priloge IV k Uredbi (ES) št. 1234/2007.

(2)  Določitev za standardno kakovost, kot je določena v točki II Priloge IV k Uredbi (ES) št. 1234/2007.

(3)  Določitev na 1 % vsebnosti saharoze.

---

SKLEPI

| 17.3.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 70/39 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 70/39

---

SKLEP SVETA

z dne 14. marca 2011

o določitvi stališča, ki ga zavzame Evropska unija v okviru petega zasedanja Konference pogodbenic Rotterdamske konvencije glede sprememb Priloge III k Rotterdamski konvenciji o postopku soglasja po predhodnem obveščanju za določene nevarne kemikalije in pesticide v mednarodni trgovini

(2011/162/EU)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti členov 192 in 207, v povezavi s členom 218(9) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Evropska unija je odobrila Rotterdamsko konvencijo o postopku soglasja po predhodnem obveščanju za določene nevarne kemikalije in pesticide v mednarodni trgovini (v nadaljnjem besedilu: Rotterdamska konvencija) s Sklepom Sveta 2006/730/ES (1). |
| --- | --- |

(1)

Evropska unija je odobrila Rotterdamsko konvencijo o postopku soglasja po predhodnem obveščanju za določene nevarne kemikalije in pesticide v mednarodni trgovini (v nadaljnjem besedilu: Rotterdamska konvencija) s Sklepom Sveta 2006/730/ES (1).

| (2) | Rotterdamska konvencija se v Uniji izvaja v okviru Uredbe (ES) št. 689/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 o izvozu in uvozu nevarnih kemikalij (2). |
| --- | --- |

(2)

Rotterdamska konvencija se v Uniji izvaja v okviru Uredbe (ES) št. 689/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 o izvozu in uvozu nevarnih kemikalij (2).

| (3) | Da se državam uvoznicam zagotovi varstvo, ki ga zagotavlja Rotterdamska konvencija, je nujno in primerno podpreti priporočilo odbora za pregled kemikalij glede vključitve krizotilnega azbesta, endosulfana, alaklora in aldikarba v Prilogo III k Rotterdamski konvenciji. Te štiri snovi so v Uniji že prepovedane ali pa je njihova uporaba strogo omejena in zato zanje veljajo strožje izvozne zahteve kot tiste, določene v Rotterdamski konvenciji. |
| --- | --- |

(3)

Da se državam uvoznicam zagotovi varstvo, ki ga zagotavlja Rotterdamska konvencija, je nujno in primerno podpreti priporočilo odbora za pregled kemikalij glede vključitve krizotilnega azbesta, endosulfana, alaklora in aldikarba v Prilogo III k Rotterdamski konvenciji. Te štiri snovi so v Uniji že prepovedane ali pa je njihova uporaba strogo omejena in zato zanje veljajo strožje izvozne zahteve kot tiste, določene v Rotterdamski konvenciji.

| (4) | Na petem zasedanju Konference pogodbenic Rotterdamske konvencije naj bi se sprejeli sklepi o predlaganih spremembah Priloge III. Unija bi morala sprejetje teh sprememb podpreti – |
| --- | --- |

(4)

Na petem zasedanju Konference pogodbenic Rotterdamske konvencije naj bi se sprejeli sklepi o predlaganih spremembah Priloge III. Unija bi morala sprejetje teh sprememb podpreti –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Stališče, ki ga zavzame Unija na petem zasedanju Konference pogodbenic Rotterdamske konvencije je, da Komisija, v zadevah, ki spadajo v pristojnost Unije, v imenu Unije podpre sprejetje sprememb Priloge III k Rotterdamski konvenciji o postopku soglasja po predhodnem obveščanju za določene nevarne kemikalije in pesticide v mednarodni trgovini (3) glede vključitve krizotilnega azbesta, endosulfana, alaklora in aldikarba v Prilogo III.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na Komisijo.

V Bruslju, 14. marca 2011

Za Svet

Predsednik

FELLEGI T.

---

(1)  UL L 299, 28.10.2006, str. 23.

1

(2)  UL L 204, 31.7.2008, str. 1.

2

(3)  UL L 63, 6.3.2003, str. 29.

3

---

| 17.3.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 70/40 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 70/40

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 16. marca 2011

o odobritvi načrtov, ki so jih predložile tretje države v skladu s členom 29 Direktive Sveta 96/23/ES

(notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 1630)

(Besedilo velja za EGP)

(2011/163/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive Sveta 96/23/ES z dne 29. aprila 1996 o ukrepih za spremljanje nekaterih snovi in njihovih ostankov v živih živalih in v živalskih proizvodih ter razveljavitvi direktiv 85/358/EGS in 86/469/EGS in odločb 89/187/EGS in 91/664/EGS (1) ter zlasti četrtega pododstavka člena 29(1) in (2) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva 96/23/ES določa ukrepe za spremljanje snovi in skupin ostankov snovi, ki so navedene v Prilogi I k Direktivi. V skladu z Direktivo 96/23/ES morajo zadevne tretje države za vključitev na sezname tretjih držav, iz katerih države članice lahko uvažajo živali in živalske proizvode, ki jih zajema navedena direktiva, ter za ohranitev na teh seznamih predložiti načrte z jamstvi, ki jih zagotavljajo v zvezi z nadzorom skupin ostankov in snovi iz navedene priloge. Navedene načrte je treba na zahtevo Komisije dopolniti, zlasti kadar je to potrebno zaradi nekaterih pregledov. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva 96/23/ES določa ukrepe za spremljanje snovi in skupin ostankov snovi, ki so navedene v Prilogi I k Direktivi. V skladu z Direktivo 96/23/ES morajo zadevne tretje države za vključitev na sezname tretjih držav, iz katerih države članice lahko uvažajo živali in živalske proizvode, ki jih zajema navedena direktiva, ter za ohranitev na teh seznamih predložiti načrte z jamstvi, ki jih zagotavljajo v zvezi z nadzorom skupin ostankov in snovi iz navedene priloge. Navedene načrte je treba na zahtevo Komisije dopolniti, zlasti kadar je to potrebno zaradi nekaterih pregledov.

| (2) | Z Odločbo Komisije 2004/432/ES z dne 29. aprila 2004 o odobritvi načrtov nadzora nad ostanki škodljivih snovi, predloženih s strani tretjih držav v skladu z Direktivo Sveta 96/23/ES (2), so se za živali in živalske proizvode z navedenega seznama odobrili načrti iz člena 29 Direktive 96/23/ES (v nadaljnjem besedilu: načrti), ki so jih predložile nekatere tretje države iz Priloge k Odločbi. |
| --- | --- |

(2)

Z Odločbo Komisije 2004/432/ES z dne 29. aprila 2004 o odobritvi načrtov nadzora nad ostanki škodljivih snovi, predloženih s strani tretjih držav v skladu z Direktivo Sveta 96/23/ES (2), so se za živali in živalske proizvode z navedenega seznama odobrili načrti iz člena 29 Direktive 96/23/ES (v nadaljnjem besedilu: načrti), ki so jih predložile nekatere tretje države iz Priloge k Odločbi.

| (3) | Glede na nedavne načrte, ki so jih predložile nekatere tretje države, in dodatne informacije, ki jih je pridobila Komisija, je treba posodobiti seznam tretjih držav, iz katerih je državam članicam dovoljeno uvažati nekatere živali in živalske proizvode kot določa Direktiva 96/23/ES in ki so trenutno navedeni v Prilogi k Odločbi 2004/432/ES (v nadaljnjem besedilu: seznam). |
| --- | --- |

(3)

Glede na nedavne načrte, ki so jih predložile nekatere tretje države, in dodatne informacije, ki jih je pridobila Komisija, je treba posodobiti seznam tretjih držav, iz katerih je državam članicam dovoljeno uvažati nekatere živali in živalske proizvode kot določa Direktiva 96/23/ES in ki so trenutno navedeni v Prilogi k Odločbi 2004/432/ES (v nadaljnjem besedilu: seznam).

| (4) | Združeni arabski emirati so Komisiji predložili načrt za kamelje mleko. Navedeni načrt zadostuje kot jamstvo in ga je treba odobriti. Kamelje mleko je zato treba vključiti v vnos za Združene arabske emirate na seznamu. |
| --- | --- |

(4)

Združeni arabski emirati so Komisiji predložili načrt za kamelje mleko. Navedeni načrt zadostuje kot jamstvo in ga je treba odobriti. Kamelje mleko je zato treba vključiti v vnos za Združene arabske emirate na seznamu.

| (5) | Brunej je predložil Komisiji načrt za akvakulturo. Navedeni načrt zadostuje kot jamstvo in ga je treba odobriti. Brunej je zato treba vključiti na seznam glede akvakulture. |
| --- | --- |

(5)

Brunej je predložil Komisiji načrt za akvakulturo. Navedeni načrt zadostuje kot jamstvo in ga je treba odobriti. Brunej je zato treba vključiti na seznam glede akvakulture.

| (6) | Komisija je zahtevala, da Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija zagotovi informacije o izvajanju svojega načrta za enoprste kopitarje za zakol. Če Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija ne odgovori, ni zadostnega jamstva za odobritev. Vnos za navedeno tretjo državo glede enoprstih kopitarjev za zakol je zato treba črtati s seznama. Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija je bila ustrezno obveščena. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je zahtevala, da Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija zagotovi informacije o izvajanju svojega načrta za enoprste kopitarje za zakol. Če Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija ne odgovori, ni zadostnega jamstva za odobritev. Vnos za navedeno tretjo državo glede enoprstih kopitarjev za zakol je zato treba črtati s seznama. Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija je bila ustrezno obveščena.

| (7) | Vnos za Malezijo na seznamu vključuje perutnino, vendar načrt, ki ga je zagotovila Malezija, in dodatne informacije, ki jih je pridobila Komisija, ne zadostujejo kot jamstvo za perutnino. Vendar edini obrat, ki predeluje take surovine in je trenutno odobren v skladu s členom 12 Uredbe (ES) št. 854/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o določitvi posebnih predpisov za organizacijo uradnega nadzora proizvodov živalskega izvora, namenjenih za prehrano ljudi (3), uvaža vse svoje surovine iz države članice. Da se omogoči nadaljevanje navedene dejavnosti, mora vnos za Malezijo vključevati perutnino, vendar se mora omejiti na surovine, uvožene iz drugih tretjih držav, ki so vključene na seznamu za tako surovino, ali držav članic. Malezija je bila ustrezno obveščena. Na seznam za navedeno tretjo državo je treba vključiti opombo, ki določa to omejitev. |
| --- | --- |

(7)

Vnos za Malezijo na seznamu vključuje perutnino, vendar načrt, ki ga je zagotovila Malezija, in dodatne informacije, ki jih je pridobila Komisija, ne zadostujejo kot jamstvo za perutnino. Vendar edini obrat, ki predeluje take surovine in je trenutno odobren v skladu s členom 12 Uredbe (ES) št. 854/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o določitvi posebnih predpisov za organizacijo uradnega nadzora proizvodov živalskega izvora, namenjenih za prehrano ljudi (3), uvaža vse svoje surovine iz države članice. Da se omogoči nadaljevanje navedene dejavnosti, mora vnos za Malezijo vključevati perutnino, vendar se mora omejiti na surovine, uvožene iz drugih tretjih držav, ki so vključene na seznamu za tako surovino, ali držav članic. Malezija je bila ustrezno obveščena. Na seznam za navedeno tretjo državo je treba vključiti opombo, ki določa to omejitev.

| (8) | Komisija je zahtevala, da Rusija zagotovi informacije o izvajanju svojega načrta za enoprste kopitarje za zakol. Če Rusija ne odgovori, ni zadostnega jamstva za odobritev. Vnos za navedeno tretjo državo glede enoprstih kopitarjev za zakol je zato treba črtati s seznama. Rusija je bila ustrezno obveščena. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je zahtevala, da Rusija zagotovi informacije o izvajanju svojega načrta za enoprste kopitarje za zakol. Če Rusija ne odgovori, ni zadostnega jamstva za odobritev. Vnos za navedeno tretjo državo glede enoprstih kopitarjev za zakol je zato treba črtati s seznama. Rusija je bila ustrezno obveščena.

| (9) | Komisija je zahtevala, da Ukrajina zagotovi informacije o izvajanju svojega načrta za enoprste kopitarje in proizvode iz njih. Če Ukrajina ne odgovori, ni zadostnega jamstva za odobritev. Vnos za navedeno tretjo državo glede enoprstih kopitarjev in proizvodov iz njih je zato treba črtati s seznama. Ukrajina je bila ustrezno obveščena. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je zahtevala, da Ukrajina zagotovi informacije o izvajanju svojega načrta za enoprste kopitarje in proizvode iz njih. Če Ukrajina ne odgovori, ni zadostnega jamstva za odobritev. Vnos za navedeno tretjo državo glede enoprstih kopitarjev in proizvodov iz njih je zato treba črtati s seznama. Ukrajina je bila ustrezno obveščena.

| (10) | Komisija je zahtevala, da Združene države zagotovijo informacije o izvajanju svojega načrta za enoprste kopitarje in proizvode iz njih. Vendar Združene države niso zagotovile ustreznih jamstev, ker se je zakol enoprstih kopitarjev za izvoz v Unijo prenehal izvajati v navedeni tretji državi. Vnos za navedeno tretjo državo glede enoprstih kopitarjev in proizvodov iz njih je zato treba črtati s seznama. Združene države so bile ustrezno obveščene. |
| --- | --- |

(10)

Komisija je zahtevala, da Združene države zagotovijo informacije o izvajanju svojega načrta za enoprste kopitarje in proizvode iz njih. Vendar Združene države niso zagotovile ustreznih jamstev, ker se je zakol enoprstih kopitarjev za izvoz v Unijo prenehal izvajati v navedeni tretji državi. Vnos za navedeno tretjo državo glede enoprstih kopitarjev in proizvodov iz njih je zato treba črtati s seznama. Združene države so bile ustrezno obveščene.

| (11) | Inšpekcijski pregled Komisije v Urugvaju je razkril resne pomanjkljivosti v zvezi z izvajanjem načrta za kunce in gojeno divjad. Za kunce ni bilo načrta za nadzor ostankov, za gojeno divjad pa zaradi prenehanja proizvodnje vzorčenje ali testiranje ni bilo mogoče. Vnose za Urugvaj glede kuncev in gojene divjadi je zato treba črtati s seznama. Urugvaj je bil ustrezno obveščen. |
| --- | --- |

(11)

Inšpekcijski pregled Komisije v Urugvaju je razkril resne pomanjkljivosti v zvezi z izvajanjem načrta za kunce in gojeno divjad. Za kunce ni bilo načrta za nadzor ostankov, za gojeno divjad pa zaradi prenehanja proizvodnje vzorčenje ali testiranje ni bilo mogoče. Vnose za Urugvaj glede kuncev in gojene divjadi je zato treba črtati s seznama. Urugvaj je bil ustrezno obveščen.

| (12) | Nekatere tretje države izvažajo živalske proizvode, pridobljene iz surovin s poreklom iz držav članic ali drugih tretjih držav, ki so v skladu z določbami Direktive 96/23/ES za take surovine, in so zato vključene na seznam. Da se zagotovi vključenost živalskih proizvodov, uvoženih v Unijo, v načrt, ki je odobren, morajo tretje države, ki uvažajo take surovine za poznejši izvoz v Unijo, v svoj načrt vključiti izjavo za ta namen. |
| --- | --- |

(12)

Nekatere tretje države izvažajo živalske proizvode, pridobljene iz surovin s poreklom iz držav članic ali drugih tretjih držav, ki so v skladu z določbami Direktive 96/23/ES za take surovine, in so zato vključene na seznam. Da se zagotovi vključenost živalskih proizvodov, uvoženih v Unijo, v načrt, ki je odobren, morajo tretje države, ki uvažajo take surovine za poznejši izvoz v Unijo, v svoj načrt vključiti izjavo za ta namen.

| (13) | Da bi preprečili motnje v trgovini, je treba določiti prehodno obdobje za zadevne pošiljke iz Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, Rusije, Ukrajine in Urugvaja, ki so bile odposlane za Unijo pred datumom začetka uporabe tega sklepa. |
| --- | --- |

(13)

Da bi preprečili motnje v trgovini, je treba določiti prehodno obdobje za zadevne pošiljke iz Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, Rusije, Ukrajine in Urugvaja, ki so bile odposlane za Unijo pred datumom začetka uporabe tega sklepa.

| (14) | Odločba 2004/432/ES je bila večkrat spremenjena. Zaradi jasnosti zakonodaje Unije jo je treba razveljaviti in nadomestiti s tem sklepom. |
| --- | --- |

(14)

Odločba 2004/432/ES je bila večkrat spremenjena. Zaradi jasnosti zakonodaje Unije jo je treba razveljaviti in nadomestiti s tem sklepom.

| (15) | Ukrepi, predvideni s tem sklepom, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(15)

Ukrepi, predvideni s tem sklepom, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Načrti iz člena 29 Direktive 96/23/ES, ki so jih Komisiji predložile tretje države iz razpredelnice v Prilogi, so odobreni za živali in živalske proizvode, ki so namenjeni prehrani ljudi in označeni z „X“ v navedeni razpredelnici.

Člen 2

1.   Tretje države, ki uporabljajo surovine, uvožene iz drugih tretjih držav, ki so odobrene za proizvodnjo živil živalskega izvora v skladu s tem sklepom, ali iz držav članic za izvoz v Evropsko unijo, in ne morejo zagotoviti načrta nadzora ostankov škodljivih snovi, enakovrednega tistemu, ki ga zahteva člen 7 Direktive 96/23/ES za take surovine, dopolnijo načrt z naslednjo izjavo:

„Pristojni organ [tretje države] zagotavlja, da so živalski proizvodi za prehrano ljudi za izvoz v Evropsko unijo, zlasti proizvodi, proizvedeni iz surovin, uvoženih v [tretjo državo], samo iz obratov, odobrenih v skladu s členom 12 Uredbe (ES) št. 854/2004, in za katere so sprejeti zanesljivi postopki, s katerimi se zagotovi, da imajo surovine živalskega izvora, uporabljene v takih živilih, poreklo le iz držav članic Evropske unije ali tretjih držav, navedenih za zadevne surovine v Prilogi k Sklepu Komisije 2011/163/EU brez opombe o omejitvi, kot določa člen 2(2) Sklepa.“

2.   Vnos tretje države v Prilogo k temu sklepu za izvoz živalskih proizvodov za prehrano ljudi, proizvedenih le iz surovin živalskega izvora, pridobljenih iz držav članic Unije ali tretjih držav, ki so zagotovile načrt v skladu s členom 29 Direktive 96/23/ES, se dopolni z naslednjo opombo o omejitvi:

„Tretje države, ki uporabljajo le surovine iz drugih tretjih držav, odobrenih za uvoz takih surovin v Unijo, ali iz držav članic v skladu s členom 2.“

Člen 3

1.   Za prehodno obdobje do 30. aprila 2011 države članice sprejmejo pošiljke kuncev in gojene divjadi iz Urugvaja ter pošiljke proizvodov iz enoprstih kopitarjev iz Ukrajine pod pogojem, da lahko uvoznik dokaže, da so bile take pošiljke potrjene in odposlane iz Urugvaja ali Ukrajine v Unijo pred 15. marcem 2011 v skladu z Odločbo 2004/432/ES.

2.   Za prehodno obdobje do 25. marca 2011 države članice sprejmejo pošiljke enoprstih kopitarjev za zakol iz Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, Rusije ali Ukrajine pod pogojem, da lahko uvoznik takih živali dokaže, da so bile pošiljke potrjene in odposlane iz Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, Rusije in Ukrajine v Unijo pred 15. marcem 2011 v skladu z Odločbo 2004/432/ES.

Člen 4

Odločba 2004/432/ES se razveljavi.

Člen 5

Ta sklep je naslovljen na države članice.

Uporablja se od 15. marca 2011.

V Bruslju, 16. marca 2011

Za Komisijo

John DALLI

Član Komisije

---

(1)  UL L 125, 23.5.1996, str. 10.

1

(2)  UL L 154, 30.4.2004, str. 44.

2

(3)  UL L 139, 30.4.2004, str. 206.

3

---

PRILOGA

| Oznaka ISO2 | Država | Govedo | Ovce/koze | Prašiči | Enoprsti kopitarji | Perutnina | Akvakultura | Mleko | Jajca | Kunci | Prostoživeča divjad | Gojena divjad | Med |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| AD | Andora | X | X | | X | | | | | | | | |
| AE | Združeni arabski emirati | | | | | | X | X (1) | | | | | |
| AL | Albanija | | X | | | | X | | X | | | | |
| AR | Argentina | X | X | | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| AU | Avstralija | X | X | | X | | X | X | | | X | X | X |
| BA | Bosna in Hercegovina | | | | | | X | | | | | | |
| BD | Bangladeš | | | | | | X | | | | | | |
| BN | Brunej | | | | | | X | | | | | | |
| BR | Brazilija | X | | | X | X | X | | | | | | X |
| BW | Bocvana | X | | | X | | | | | | | X | |
| BY | Belorusija | | | | X (3) | | X | X | X | | | | |
| BZ | Belize | | | | | | X | | | | | | X |
| CA | Kanada | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| CH | Švica | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| CL | Čile | X | X (4) | X | | X | X | X | | | X | | X |
| CM | Kamerun | | | | | | | | | | | | X |
| CN | Kitajska | | | | | X | X | | X | X | | | X |
| CO | Kolumbija | | | | | | X | | | | | | |
| CR | Kostarika | | | | | | X | | | | | | |
| CU | Kuba | | | | | | X | | | | | | X |
| CW | Curaçao | | | | | | | X (2) | | | | | |
| EC | Ekvador | | | | | | X | | | | | | |
| ET | Etiopija | | | | | | | | | | | | X |
| FK | Falklandski otoki | X | X | | | | | | | | | | |
| FO | Ferski otoki | | | | | | X | | | | | | |
| GL | Grenlandija | | X | | | | | | | | X | X | |
| GT | Gvatemala | | | | | | X | | | | | | X |
| HK | Hongkong | | | | | X (2) | X (2) | | | | | | |
| HN | Honduras | | | | | | X | | | | | | |
| HR | Hrvaška | X | X | X | X (3) | X | X | X | X | X | X | X | X |
| ID | Indonezija | | | | | | X | | | | | | |
| IL | Izrael | | | | | X | X | X | X | | | X | X |
| IN | Indija | | | | | | X | | X | | | | |
| IS | Islandija | X | X | X | X | | X | X | | | | X (2) | |
| IR | Iran | | | | | | X | | | | | | |
| JM | Jamajka | | | | | | X | | | | | | X |
| JP | Japonska | | | | | | X | | | | | | |
| KG | Kirgizija | | | | | | | | | | | | X |
| KR | Južna Koreja | | | | | | X | | | | | | |
| LK | Šrilanka | | | | | | X | | | | | | |
| MA | Maroko | | | | | | X | | | | | | |
| MD | Moldavija | | | | | | | | | | | | X |
| ME | Črna gora | X | X | X | | X | X | | X | | | | X |
| MG | Madagaskar | | | | | | X | | | | | | |
| MK | Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija (5) | X | X | X | | X | X | X | X | | X | | X |
| MU | Mauritius | | | | | X (2) | X | | | | | | |
| MX | Mehika | | | | X | | X | | X | | | | X |
| MY | Malezija | | | | | X (2) | X | | | | | | |
| MZ | Mozambik | | | | | | X | | | | | | |
| NA | Namibija | X | X | | | | | | | | X | X | |
| NC | Nova Kaledonija | X | | | | | X | | | | X | X | X |
| NI | Nikaragva | | | | | | X | | | | | | X |
| NZ | Nova Zelandija | X | X | | X | | X | X | | | X | X | X |
| PA | Panama | | | | | | X | | | | | | |
| PE | Peru | | | | | X | X | | | | | | |
| PF | Francoska Polinezija | | | | | | | | | | | | X |
| PH | Filipini | | | | | | X | | | | | | |
| PN | Pitcairn | | | | | | | | | | | | X |
| PY | Paragvaj | X | | | | | | | | | | | |
| RS | Srbija (6) | X | X | X | X (3) | X | X | X | X | | X | | X |
| RU | Rusija | X | X | X | | X | | X | X | | | X (7) | X |
| SA | Saudova Arabija | | | | | | X | | | | | | |
| SG | Singapur | X (2) | X (2) | X (2) | | X (2) | X (2) | X (2) | | | | | |
| SM | San Marino | X | | X | | | | | | | | | X |
| SR | Surinam | | | | | | X | | | | | | |
| SV | Salvador | | | | | | | | | | | | X |
| SX | Sint Maarten | | | | | | | X (2) | | | | | |
| SZ | Svazi | X | | | | | | | | | | | |
| TH | Tajska | | | | | X | X | | | | | | X |
| TN | Tunizija | | | | | X | X | | | | X | | |
| TR | Turčija | | | | | X | X | X | | | | | X |
| TW | Tajvan | | | | | | X | | | | | | X |
| TZ | Tanzanija | | | | | | X | | | | | | X |
| UA | Ukrajina | | | | | X | X | X | X | | | | X |
| UG | Uganda | | | | | | X | | | | | | X |
| US | Združene države | X | X | X | | X | X | X | X | X | X | X | X |
| UY | Urugvaj | X | X | | X | | X | X | | | X | | X |
| VE | Venezuela | | | | | | X | | | | | | |
| VN | Vietnam | | | | | | X | | | | | | |
| YT | Mayotte | | | | | | X | | | | | | |
| ZA | Južna Afrika | | | | | | | | | | X | X | |
| ZM | Zambija | | | | | | | | | | | | X |
| ZW | Zimbabve | | | | | | X | | | | | X | |

Oznaka ISO2

Država

Govedo

Ovce/koze

Prašiči

Enoprsti kopitarji

Perutnina

Akvakultura

Mleko

Jajca

Kunci

Prostoživeča divjad

Gojena divjad

Med

AD

Andora

X

X

X

AE

Združeni arabski emirati

X

X (1)

AL

Albanija

X

X

X

AR

Argentina

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

AU

Avstralija

X

X

X

X

X

X

X

X

BA

Bosna in Hercegovina

X

BD

Bangladeš

X

BN

Brunej

X

BR

Brazilija

X

X

X

X

X

BW

Bocvana

X

X

X

BY

Belorusija

X (3)

X

X

X

BZ

Belize

X

X

CA

Kanada

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

CH

Švica

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

CL

Čile

X

X (4)

X

X

X

X

X

X

CM

Kamerun

X

CN

Kitajska

X

X

X

X

X

CO

Kolumbija

X

CR

Kostarika

X

CU

Kuba

X

X

CW

Curaçao

X (2)

EC

Ekvador

X

ET

Etiopija

X

FK

Falklandski otoki

X

X

FO

Ferski otoki

X

GL

Grenlandija

X

X

X

GT

Gvatemala

X

X

HK

Hongkong

X (2)

X (2)

HN

Honduras

X

HR

Hrvaška

X

X

X

X (3)

X

X

X

X

X

X

X

X

ID

Indonezija

X

IL

Izrael

X

X

X

X

X

X

IN

Indija

X

X

IS

Islandija

X

X

X

X

X

X

X (2)

IR

Iran

X

JM

Jamajka

X

X

JP

Japonska

X

KG

Kirgizija

X

KR

Južna Koreja

X

LK

Šrilanka

X

MA

Maroko

X

MD

Moldavija

X

ME

Črna gora

X

X

X

X

X

X

X

MG

Madagaskar

X

MK

Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija (5)

X

X

X

X

X

X

X

X

X

MU

Mauritius

X (2)

X

MX

Mehika

X

X

X

X

MY

Malezija

X (2)

X

MZ

Mozambik

X

NA

Namibija

X

X

X

X

NC

Nova Kaledonija

X

X

X

X

X

NI

Nikaragva

X

X

NZ

Nova Zelandija

X

X

X

X

X

X

X

X

PA

Panama

X

PE

Peru

X

X

PF

Francoska Polinezija

X

PH

Filipini

X

PN

Pitcairn

X

PY

Paragvaj

X

RS

Srbija (6)

X

X

X

X (3)

X

X

X

X

X

X

RU

Rusija

X

X

X

X

X

X

X (7)

X

SA

Saudova Arabija

X

SG

Singapur

X (2)

X (2)

X (2)

X (2)

X (2)

X (2)

SM

San Marino

X

X

X

SR

Surinam

X

SV

Salvador

X

SX

Sint Maarten

X (2)

SZ

Svazi

X

TH

Tajska

X

X

X

TN

Tunizija

X

X

X

TR

Turčija

X

X

X

X

TW

Tajvan

X

X

TZ

Tanzanija

X

X

UA

Ukrajina

X

X

X

X

X

UG

Uganda

X

X

US

Združene države

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

UY

Urugvaj

X

X

X

X

X

X

X

VE

Venezuela

X

VN

Vietnam

X

YT

Mayotte

X

ZA

Južna Afrika

X

X

ZM

Zambija

X

ZW

Zimbabve

X

X

---

(1)  Samo kamelje mleko.

(2)  Tretje države, ki uporabljajo le surovine iz držav članic ali drugih tretjih držav, odobrenih za uvoz take surovine v Unijo v skladu s členom 2.

(3)  Izvoz v Unijo živih enoprstih kopitarjev za zakol (samo živali za proizvodnjo hrane).

(4)  Samo ovce.

(5)  Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija; dokončna nomenklatura za to državo bo sprejeta po koncu pogajanj, ki trenutno potekajo na ravni ZN.

(6)  Brez Kosova, ki je trenutno pod mednarodno upravo v skladu z Resolucijo Varnostnega sveta Združenih narodov 1244 z dne 10. junija 1999.

(7)  Samo za severne jelene z območij Murmansk in Yamalo-Nenets.

---

| 17.3.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 70/47 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 70/47

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 16. marca 2011

o začasnem trženju nekaterega semena vrste Triticum aestivum, ki ne izpolnjuje zahtev Direktive Sveta 66/402/EGS

(notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 1634)

(Besedilo velja za EGP)

(2011/164/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive Sveta 66/402/EGS z dne 14. junija 1966 o trženju semena žit (1) in zlasti člena 17(1) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Na Nizozemskem je količina razpoložljivega semena jare pšenice (Triticum aestivum) kategorije „certificirano seme“, ki spada med sorte Baldus, Granny, KWS Aurum, Lavett, Minaret, Pasteur, Taifun, Thasos, Trappe, Tybalt in Zirrus, ki ustreza nacionalnim okoljskim razmeram in izpolnjuje zahteve iz Direktive 66/402/EGS glede poljskih pregledov, nezadostna in zato ne more zadovoljiti potreb navedene države članice. |
| --- | --- |

(1)

Na Nizozemskem je količina razpoložljivega semena jare pšenice (Triticum aestivum) kategorije „certificirano seme“, ki spada med sorte Baldus, Granny, KWS Aurum, Lavett, Minaret, Pasteur, Taifun, Thasos, Trappe, Tybalt in Zirrus, ki ustreza nacionalnim okoljskim razmeram in izpolnjuje zahteve iz Direktive 66/402/EGS glede poljskih pregledov, nezadostna in zato ne more zadovoljiti potreb navedene države članice.

| (2) | Povpraševanju po takem semenu ni mogoče zadostiti s semenom iz drugih držav članic ali iz tretjih držav, ki izpolnjuje vse zahteve iz Direktive 66/402/EGS. |
| --- | --- |

(2)

Povpraševanju po takem semenu ni mogoče zadostiti s semenom iz drugih držav članic ali iz tretjih držav, ki izpolnjuje vse zahteve iz Direktive 66/402/EGS.

| (3) | Zato je treba Nizozemsko pooblastiti, da dovoli trženje semena navedenih sort, za katere veljajo manj stroge zahteve od tistih, ki veljajo za certificirano seme, za obdobje do 30. aprila 2011 in do največje količine 330 ton. |
| --- | --- |

(3)

Zato je treba Nizozemsko pooblastiti, da dovoli trženje semena navedenih sort, za katere veljajo manj stroge zahteve od tistih, ki veljajo za certificirano seme, za obdobje do 30. aprila 2011 in do največje količine 330 ton.

| (4) | Poleg tega je treba druge države članice, ki lahko Nizozemski dobavijo seme navedenih sort, pooblastiti, da dovolijo trženje takega semena, ne glede na to, ali je bil pridelan v državi članici ali v tretji državi. |
| --- | --- |

(4)

Poleg tega je treba druge države članice, ki lahko Nizozemski dobavijo seme navedenih sort, pooblastiti, da dovolijo trženje takega semena, ne glede na to, ali je bil pridelan v državi članici ali v tretji državi.

| (5) | Primerno je, da Nizozemska prevzame vlogo koordinatorke za zagotovitev, da skupna količina semena, dovoljena v skladu s tem sklepom, ne presega največje količine, zajete v tem sklepu. |
| --- | --- |

(5)

Primerno je, da Nizozemska prevzame vlogo koordinatorke za zagotovitev, da skupna količina semena, dovoljena v skladu s tem sklepom, ne presega največje količine, zajete v tem sklepu.

| (6) | Ukrepi, predvideni s tem sklepom, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za semenski material za poljedelstvo, vrtnarstvo in gozdarstvo – |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi, predvideni s tem sklepom, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za semenski material za poljedelstvo, vrtnarstvo in gozdarstvo –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

1.   Trženje v Uniji semena jare pšenice (Triticum aestivum) kategorije „certificirano seme“, ki spada med sorte Baldus, Granny, KWS Aurum, Lavett, Minaret, Pasteur, Taifun, Thasos, Trappe, Tybalt in Zirrus, ki ne izpolnjuje zahtev iz točke 7 Priloge I k Direktivi 66/402/EGS glede poljskih pregledov, se dovoli.

Dovoljenje se odobri za skupno količino do 330 ton in za obdobje do 30. aprila 2011.

2.   Poleg izpolnjevanja zahtev o označevanju iz Direktive 66/402/EGS uradna oznaka navaja, da seme ne izpolnjuje zahtev iz točke 7 Priloge I k navedeni direktivi glede poljskih pregledov.

Člen 2

1.   Vsak dobavitelj, ki želi dati na trg seme iz člena 1, vloži vlogo za dovoljenje pri državi članici, v kateri ima sedež ali v katero uvaža. Dobavitelj navede količino semena, ki jo želi dati v promet.

2.   Zadevna država članica v skladu s členom 1dovoli dobavitelju, da seme da v promet, razen če:

| (a) | obstajajo utemeljeni razlogi za dvom, ali bo dobavitelj lahko dal na trg količino semena, za katero je zaprosil za dovoljenje, ali |
| --- | --- |

(a)

obstajajo utemeljeni razlogi za dvom, ali bo dobavitelj lahko dal na trg količino semena, za katero je zaprosil za dovoljenje, ali

| (b) | bi ob upoštevanju informacij države članice koordinatorke iz tretjega pododstavka člena 3 izdaja dovoljenja povzročila prekoračitev največje skupne količine semena iz člena 1(1). |
| --- | --- |

(b)

bi ob upoštevanju informacij države članice koordinatorke iz tretjega pododstavka člena 3 izdaja dovoljenja povzročila prekoračitev največje skupne količine semena iz člena 1(1).

Pri točki (b) lahko v primeru, ko bi bilo zaradi največje skupne količine mogoče izdati dovoljenje le za del v zahtevku navedene količine, zadevna država članica dobavitelju izda dovoljenje za dajanje navedene manjše količine v promet.

Člen 3

Države članice si medsebojno upravno pomagajo pri uporabi tega sklepa.

Nizozemska prevzame vlogo države članice koordinatorke za zagotovitev, da količina semena, odobrena državam članicam za trženje v Uniji na podlagi tega sklepa, ne preseže največje skupne količine semena iz člena 1(1).

Vsaka država članica, ki prejme zahtevek iz člena 2, takoj obvesti državo članico koordinatorko o količini iz zahtevka. Država članica koordinatorka takoj obvesti navedeno državo članico, ali bo dovoljenje povzročilo preseganje največje količine.

Člen 4

Države članice takoj obvestijo Komisijo in druge države članice o količinah, za katere so izdale dovoljenje za trženje na podlagi tega sklepa.

Člen 5

Ta sklep preneha veljati 30. aprila 2011.

Člen 6

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 16. marca 2011

Za Komisijo

John DALLI

Član Komisije

---

(1)  UL 125, 11.7.1966, str. 2309/66.

1

---

IV Akti, sprejeti pred 1. decembrom 2009 v skladu s Pogodbo ES, Pogodbo EU in Pogodbo Euratom

| 17.3.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 70/49 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 70/49

---

ODLOČBA NADZORNEGA ORGANA Efte

št. 329/09/COL

z dne 15. julija 2009

o norveškem programu podpore za alternativno ogrevanje iz obnovljivih virov energije ter varčevanje z električno energijo v zasebnih gospodinjstvih

(Norveška)

NADZORNI ORGAN EFTE (1) JE –

OB UPOŠTEVANJU Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, (2) zlasti členov 61 do 63 in Protokola 26 k Sporazumu,

OB UPOŠTEVANJU Sporazuma med državami Efte o ustanovitvi nadzornega organa in sodišča, (3) zlasti člena 24 Sporazuma,

OB UPOŠTEVANJU člena 1(2) dela I ter člena 4(4), člena 6 in člena 7(3) dela II Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču, (4)

OB UPOŠTEVANJU smernic Nadzornega organa glede izvajanja in razlage členov 61 in 62 Sporazuma EGP (5),

OB UPOŠTEVANJU Odločbe Nadzornega organa št. 195/04/COL z dne 14. julija 2004 o izvajanju določb iz člena 27 dela II Protokola 3 (6),

PO POZIVU vsem zainteresiranim strankam, naj predložijo svoje pripombe na podlagi teh določb, (7) in ob upoštevanju njihovih pripomb,

ob upoštevanju naslednjega:

I.   DEJSTVA

1.   POSTOPEK

V dopisu z dne 13. oktobra 2006 (ev. št. 393383) je Norveško združenje proizvajalcev toplotne energije (Varmeprodusentenes Forening) (8) vložilo pritožbo, v kateri je zatrjevalo, da je bila v zvezi z norveškim programom podpore za alternativno ogrevanje iz obnovljivih virov energije ter varčevanje z električno energijo v zasebnih gospodinjstvih (9) odobrena državna pomoč. Pritožnik je samostojna organizacija, katere cilj je zaščititi interese proizvajalcev peči na trda goriva. Pritožnik je v pismu z dne 19. oktobra 2006 predložil dodatne informacije (ev. št. 395451).

Po več izmenjavah dopisov (10) se je Nadzorni organ 19. decembra 2007 odločil začeti postopek iz člena 1(2) dela I Protokola 3. Odločba Nadzornega organa št. 716/07/COL o začetku postopka je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije in v Dodatku EGP k Uradnemu listu (11). Nadzorni organ je pozval zainteresirane stranke, naj v zvezi z navedeno odločbo predložijo svoje pripombe.

Norveški organi so pripombe (ev. št. 463573) predložili 4. februarja 2008.

Nadzorni organ je prejel tudi pripombe zainteresiranih strank, ki so bile norveškim organom posredovane 21. maja 2008, 26. maja 2008 in 14. januarja 2009 (v tem zaporedju ev. št. 477954, 477902 in 503830). Norveški organi so predložili svoje ugotovitve glede teh pripomb v dopisih z dne 25. junija 2008, 4. julija 2008 in 6. marca 2009 (v tem zaporedju ev. št. 483303, 484722 in 511580).

Z dopisom z dne 2. aprila 2009 je pritožnik predložil dodatne informacije (ev. št. 514264), ki so bile norveškim organom posredovane 8. aprila 2009 (ev. št. 514886). V dopisu z dne 7. maja 2009 so norveški organi predstavili nadaljnje pripombe (ev. št. 517749).

Srečanje med predstavniki Nadzornega organa in predstavniki Norveškega združenja za bioenergijo (12), neodvisnega združenja, katerega cilj je spodbujati učinkovito rabo bioenergije na Norveškem, je potekalo 21. aprila 2009. NOBIO je ugotovitve glede odločbe Nadzornega organa predložil 21. maja 2008 (ev. št. 477954).

2.   OPIS PREDLAGANEGA UKREPA

2.1   PROGRAM ZA ALTERNATIVNO OGREVANJE

Program za alternativno ogrevanje je bil uveden leta 2006 (13). Norveški organi so pojasnili, da je namenjen spodbujanju potrošnikov k vlaganju v določene okolju prijazne tehnologije ogrevanja, ki imajo omejen razpon na norveškem trgu in ki lahko prispevajo k zmanjšanju porabe električne energije v zasebnih gospodinjstvih (14). Norveški organi so pojasnili, da so v programu za alternativno ogrevanje zajete samo tehnologije, ki so primerno nadomestilo električne energije kot osnovnega vira ogrevanja. Program zajema peči in grelnike na pelete, toplotne črpalke v sistemih ogrevanja s toplo vodo in krmiljenje za zmanjšanje porabe električne energije. Od avgusta 2008 (15) so v program vključena tudi vlaganja v sončne kolektorje v sistemih ogrevanja s toplo vodo.

Do financiranja so upravičena samo gospodinjstva, ki po vložitvi vloge vlagajo v ustrezne tehnologije ogrevanja. Subvencije se izplačajo naknadno, po prejemnikovi predložitvi dokazila o nakupu. Zasebna gospodinjstva lahko zaprosijo za vračilo največ 20 % dokumentiranih in upravičenih stroškov. Subvencije so omejene na 4 000 NOK za peči na pelete in elektronsko krmiljene sisteme. Za toplotne črpalke, grelnike na pelete in sončne kolektorje je omejitev 10 000 NOK.

Program pomoči nadzoruje Enova SF, javno podjetje („statsforetak“) v popolni lasti Ministrstva za nafto in energijo.

2.2   NACIONALNA PRAVNA PODLAGA ZA UKREP POMOČI

Pravna podlaga za program je državni proračun. Program je norveška vlada predlagala v parlamentarnem predlogu št. 82 (2005–2006), parlament pa ga je sprejel septembra 2006. Proračun programa je bil spremenjen s sprejetjem pobud v parlamentarnem predlogu št. 22 (2006–2007), parlamentarnem predlogu št. 59 (2007–2008) in parlamentarnem predlogu št. 1 (2008–2009).

2.3   PRORAČUN IN TRAJANJE

Začetek programa sega v leto 2006 in je povezan s parlamentarnim predlogom št. 82 (2005–2006). Predlog je parlament sprejel 15. septembra 2006 s proračunom 46 milijonov NOK. V skladu s parlamentarnim predlogom št. 22 (2006–2007) je bil pozneje proračun programa povečan za 25 milijonov NOK, kar je v zadnji reviziji državnega proračuna za leto 2006 skupaj znašalo 71 milijonov NOK.

Podjetju Enova ni bilo odobreno dodatno financiranje programa za leto 2007, ker pa sta bila leta 2006 izplačana samo 2 milijona NOK, se je parlament odločil, da prenese preostalih 69 milijonov NOK v proračun programa za leto 2007.

Leta 2007 je bilo izplačanih 40 milijonov NOK. Preostalih 29 milijonov NOK neizplačanih sredstev iz proračuna za leto 2007 je bilo prenesenih v proračun za leto 2008. Poleg tega je bilo 31 milijonov NOK dodeljenih v državnem proračunu (16). Tako je celoten proračun programa pomoči za leto 2008 znašal 60 milijonov NOK.

Leta 2008 je bilo izplačanih 30 milijonov NOK. Preostalih 30 milijonov NOK je bilo prenesenih v proračun za leto 2009. Skupaj s 40 milijoni nove proračunske dodelitve sredstev (17) je celoten proračun za leto 2009 znašal 70 milijonov NOK.

Od začetka programa je bilo vanj vloženih skupno 142 milijonov NOK iz državnega proračuna, od tega je bilo 72 milijonov NOK izplačanih do konca leta 2008; časovni okvir programa ni določen (18).

2.4   RAZLOGI ZA ZAČETEK URADNE PREISKAVE

Nadzorni organ je začel uradni postopek preiskave,ker bi lahko program za alternativno ogrevanje vključeval državno pomoč. Čeprav so neposredni upravičenci programa končni potrošniki, je program namenjen spodbujanju uporabe določenih tehnologij ogrevanja. Zato je Nadzorni organ zanimalo, ali je posredna državna pomoč dodeljena proizvajalcem, uvoznikom in/ali prodajalcem tehnologij ogrevanja, zajetih v programu.

Nadzorni organ je dvomil, da je mogoče program obravnavati kot združljiv z delovanjem Sporazuma EGP. Natančneje, Nadzorni organ je dvomil, da bi, če bi se Smernice o državni pomoči za varstvo okolja lahko izvajale kot posredna pomoč, to prispevalo k zmanjšanju količine energije, porabljene v proizvodnem ciklusu proizvajalcev in/ali uvoznikov. Nadalje je Nadzorni organ zanimalo, ali se program lahko šteje kot združljiv na podlagi člena 61(3)(c) Sporazuma EGP.

3.   PRIPOMBE NORVEŠKIH ORGANOV

Norveški organi trdijo, da so edini prejemniki programa za alternativno ogrevanje zasebna gospodinjstva, ki niso podjetja v smislu pravil EGP o konkurenci, in da zato ukrep ne predstavlja državne pomoči v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP.

Poleg tega Norveški organi trdijo, da program ni selektiven, saj je prednost, dodeljena prejemniku, upravičena z naravo ali splošno shemo sistema, katerega del je, in se zato ne more šteti za državno pomoč v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP. Poleg tega norveški organi zatrjujejo, da program ne izkrivlja ali ogroža konkurence, saj peči na trdo gorivo in tehnologij, upravičenih do podpore, ni mogoče obravnavati kot nadomestljivih proizvodov in torej ne na istem upoštevnem proizvodnem trgu. Norveški organi štejejo za upoštevni trg „tiste tehnologije, ki lahko nadomestijo ogrevanje na elektriko in nudijo enako raven udobja ogrevanja kot električno ogrevanje čez dan in ponoči, ali tehnično povedano, sisteme ogrevanja pri osnovni obremenitvi“ (19). Nasprotno bi morale biti peči na trdo gorivo, po besedah organov, opredeljene kot dodaten vir ogrevanja, ki se uporablja poleg vira ogrevanja pri osnovni obremenitvi. Peči na trdo gorivo bi morale biti tako opredeljene kot tako imenovani sistemi ogrevanja z „največjo obremenitvijo“.

Če bi torej Nadzorni organ ugotovil, da program predstavlja državno pomoč v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP, bi norveški organi dokazovali, da je program na podlagi njegovih socialnih in okoljskih ciljev upravičen tako po členu 61(2)(a) kot tudi po členu 61(3)(c) Sporazuma EGP.

4.   PRIPOMBE TRETJIH OSEB

Nadzorni organ je prejel pripombe dveh tretjih oseb: Norveškega združenja proizvajalcev toplotne energije, torej pritožnika, in Norveškega združenja za bioenergijo NOBIO.

4.1   PRIPOMBE PRITOŽNIKA

Pritožnik meni, da program za alternativno ogrevanje predstavlja nezakonito državno pomoč v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP. Zatrjuje, da je treba podporo zasebnim gospodinjstvom obravnavati kot posredno prednost za proizvajalce in/ali uvoznike tehnologij ogrevanja, zajetih v programu. Natančneje, z uvedbo programa se je po podatkih, ki jih je posredoval pritožnik, povečala prodaja peči na pelete. Pritožnik trdi, da je uvedba programa podpore dala proizvajalcem, uvoznikom in prodajalcem peči na pelete na drobno možnost, da povečajo prodajo in dobiček.

Nadalje pritožnik trdi, da program izkrivlja ali bi lahko izkrivljal konkurenco, ker peči na trdo gorivo, ki so podobne pečem na pelete, niso vključene v program.

Pritožnik tudi meni, da niti člen 61(2)(a) niti člen 61(3)(c) Sporazuma EGP ne moreta upravičiti programa pomoči v njegovi trenutni obliki.

4.2   PRIPOMBE ZDRUŽENJA NOBIO

Združenje NOBIO podpira mnenje norveških organov in meni, da program predvideva neposredno finančno podporo samo zasebnim gospodinjstvom in ne podjetjem ter da posledično ne predstavlja državne pomoči v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP.

Če bi torej Nadzorni organ ugotovil, da program predstavlja državno pomoč v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP, bi združenje NOBIO dokazovalo, da je program na podlagi njegovih socialnih in okoljskih ciljev upravičen tako po členu 61(2)(a) kot tudi po členu 61(3)(c) Sporazuma EGP.

II.   OCENA

1.   OBSTOJ DRŽAVNE POMOČI

Člen 61(1) Sporazuma EGP se glasi:

„Razen če ta sporazum ne določa drugače, je vsaka pomoč, ki jo dodelijo države članice ES, države Efte ali je dodeljena v kakršni koli obliki iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z delovanjem tega sporazuma, kolikor škodi trgovini med pogodbenicami.“

Da bi program predstavljal državno pomoč v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP, morajo biti izpolnjeni naslednji štirje kumulativni pogoji: (i) odobriti ga mora država ali pa se mora financirati iz državnih sredstev; (ii) prejemnikom mora nuditi selektivno gospodarsko prednost; (iii) izkrivljati mora konkurenco ali groziti, da jo bo izkrivljal; in (iv) lahko vpliva na trgovino med pogodbenicami Sporazuma EGP.

1.1   PRISOTNOST DRŽAVNIH SREDSTEV

Program za alternativno ogrevanje financira država Norveška s sredstvi iz državnega proračuna. Zadevni ukrepi torej odobri država iz državnih sredstev.

1.2   DAJANJE PREDNOSTI POSAMEZNIM PODJETJEM ALI PROIZVODNJI POSAMEZNEGA BLAGA

Da bi državna podpora predstavljala državno pomoč v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP, mora podjetjem dajati gospodarsko prednost in mora biti selektivna v smislu dajanja prednosti „posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga“.

1.2.1   
  Dajanje gospodarske prednosti podjetjem

Dajanje gospodarske prednosti podjetjem

Prvo vprašanje, ki ga je treba obravnavati, je torej, ali zadevni program daje podjetjem gospodarsko prednost (20).

20

Neposredni prejemniki subvencij po programu za alternativno ogrevanje so zasebna gospodinjstva, ki jih ni mogoče opredeliti kot podjetja v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP. Vendar pa odobritev subvencije posamezniku ali potrošnikom glede na opredelitev ne izključuje obstoja pomoči (21). Četudi prvi in neposredni upravičenci ukrepa niso podjetja, je lahko podjetjem kljub temu dodeljena posredna prednost. Besedilo člena 61(1) Sporazuma EGP s sklicem na „pomoč dodeljena [...] v kakršni koli obliki“ zajema tako neposredno kot posredno dodelitev pomoči, kot sta to potrdila praksa Evropske komisije (22) in sodna praksa (23) Sodišča Evropskih skupnosti (24). Zato mora biti ocena, ali je podjetjem dodeljena posredna pomoč, opravljena na osnovi posameznega primera.

21

22

23

24

Program za alternativno ogrevanje je namenjen spodbujanju prodaje določenih tehnologij ogrevanja (25). Zato je treba v tem primeru preučiti vprašanje, ali so podjetja, ki delujejo v sektorju tehnologij, zajetih v programu, upravičena do posredne gospodarske prednosti, ki lahko sodi v okvir člena 61(1) Sporazuma EGP.

25

Člen 61(1) Sporazuma EGP ne razlikuje med ukrepi državne intervencije glede na njihove razloge ali cilje, temveč jih zgolj opredeljuje glede na njihove učinke (26). Vprašanje je torej, ali ima program za alternativno ogrevanje učinek dodeljevanja posredne gospodarske prednosti podjetjem, ki delujejo v sektorju tehnologij, zajetih v programu.

26

Nadzorni organ se ne strinja z norveškimi organi, ki trdijo, da je obstoj posredne pomoči odvisen od tega, ali je končni in glavni cilj nuditi pomoč podjetjem, tako da lahko posredno pomoč predstavljajo samo programi, oblikovani z namenom izogniti se prepovedi državne pomoči.

V zadevnem primeru subvencija zasebnim gospodinjstvom za naložbe v določene alternativne tehnologije ogrevanja z obnovljivimi viri energije tem gospodinjstvom zagotavlja gospodarsko spodbudo za nakup teh proizvodov. Ukrep pomeni spodbudo potrošnikom za prehod s tradicionalnega ogrevanja na elektriko na alternativne sisteme ogrevanja (27). Večje povpraševanje potrošnikov lahko pomeni večje dobičke za tovrstne tehnologije, kar nudi podjetjem, ki delujejo v sektorju tehnologij, zajetih v programu, prednost v primerjavi z drugimi podjetji (28).

27

28

Dejstvo, da lahko potrošniki izbirajo med tehnologijami iz programa, ne pomeni, da je bila povezava med neposredno subvencijo države potrošniku in prednostjo, dodeljeno zadevnim podjetjem, odpravljena (29).

29

Čeprav je prednost posredne narave, je program za alternativno ogrevanje oblikovan tako, da obstaja neposredna povezava med dodelitvijo pomoči potrošniku in nakupom ustrezne tehnologije. Za pridobitev subvencije je treba podjetju Enova SF predložiti dokazilo o nakupu ene izmed tehnologij iz programa za alternativno ogrevanje.

Glede na zgoraj navedeno Nadzorni organ meni, da program za alternativno ogrevanje zagotavlja posredno prednost podjetjem, ki delujejo v sektorju alternativnih sistemov ogrevanja z obnovljivimi viri energije.

1.2.2   
  Merilo selektivnosti

Merilo selektivnosti

Naslednje vprašanje, ki ga je treba obravnavati, je, ali je ukrep selektiven, tj ali daje prednost „posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga“.

Nadzorni organ meni, da je program za alternativno ogrevanje selektiven, v kolikor daje (posredno) prednost podjetjem, ki delujejo v sektorju alternativnih tehnologij ogrevanja z obnovljivimi viri energije iz programa (tj. peči in grelniki na pelete, toplotne črpalke in sončni kolektorji v sistemih ogrevanja s toplo vodo in nadzornih sistemih za zmanjšanje porabe električne energije). Nobena druga podjetja, vključno s tistimi, ki delujejo v sektorjih drugih tehnologij ogrevanja z obnovljivimi viri energije, niso upravičena do subvencij, izplačanih po tem programu (30).

30

Norveški organi menijo, da je prednost, dodeljena na podlagi programa za alternativno ogrevanje, upravičena z naravo in splošno shemo sistema, katerega del je. Nadzorni organ se s tem ne strinja.

Sodišče ES in Sodišče Efte dosledno menita, da ukrepi, ki dajejo prednosti posameznim prejemnikom, niso selektivni, če so lahko upravičeni z naravo in splošno shemo sistema, katerega del so (31). Za upravičenost selektivnega ukrepa na podlagi logike sistema mora obstajati splošni sistem, na katerega se ukrep navezuje. Poleg tega je precedenčno pravo izostrilo oceno glede upravičenosti ukrepa z naravo in logiko splošnega sistema v zvezi s programi, ki na določen način pomenijo izogibanje davkom, stroškom, ali z drugimi podobnimi sistemi bolj splošne uporabe. Norveški organi niso predložili nobene utemeljitve v zvezi s splošnim sistemom, na katerega se ukrep pomoči nanaša. Program za alternativno ogrevanje posredno daje prednosti posameznim podjetjem, ki delujejo v sektorju tehnologij, zajetih v programu. Glede na zgoraj navedeno mora Nadzorni organ torej zaključiti, da je ukrep selektiven v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP.

31

1.3   IZKRIVLJANJE KONKURENCE IN VPLIV NA TRGOVINO MED POGODBENICAMI

Da bi predstavljal državno pomoč, mora ukrep izkrivljati ali groziti, da bo izkrivljal konkurenco, in imeti možnost vplivati na trgovino med pogodbenicami Sporazuma EGP.

Nadzornemu organu ni treba dokazati, da pomoč dejansko vpliva na trgovino med državami EGP in da je konkurenca dejansko izkrivljena, temveč mora samo preučiti, ali zadevna pomoč lahko vpliva na takšno trgovino in izkrivlja konkurenco (32). Kakršna koli dodelitev pomoči podjetju, ki izvaja dejavnosti na trgu EGP, lahko povzroči izkrivljanje konkurence in vpliva na trgovino (33).

32

33

Program za alternativno ogrevanje (posredno) daje prednost podjetjem, ki delujejo v sektorju alternativnih tehnologij ogrevanja z obnovljivimi viri energije. Bistveni element programa za alternativno ogrevanje je spodbujanje povpraševanja potrošnikov po tehnologijah iz programa.

Nadalje, po podatkih, s katerimi razpolaga Nadzorni organ, se je na primer na Norveškem po uvedbi programa povečala in ustalila prodaja ene od tehnologij iz programa, in sicer peči na pelete. Za primerjavo: prodaja peči na trdo gorivo, tehnologije, ki ni vključena v program, v istem obdobju ni doživela podobnega pozitivnega razvoja.

Na podlagi teh razlogov je mogoče zaključiti, da pomoč lahko izkrivlja konkurenco.

Glede pogoja, povezanega z vplivom na trgovino, velja, da državna pomoč, ki okrepi položaj podjetja v primerjavi z drugimi konkurenčnimi trgovskimi podjetji znotraj EGP, navedena pomoč vpliva na ta podjetja (34).

34

Podjetja, ki delujejo v sektorju tehnologij ogrevanja, opravljajo dejavnost na evropskem trgu, zato program za alternativno ogrevanje vpliva na trgovino med pogodbenicami v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP.

Zato se zaključi, da pomoč lahko izkrivlja konkurenco in vpliva na trgovino med pogodbenicami EGP.

1.4   ZAKLJUČEK

Nadzorni organ meni, da norveški program za alternativno ogrevanje predstavlja državno pomoč v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP.

2.   POSTOPKOVNE ZAHTEVE

POSTOPKOVNE ZAHTEVE

V skladu s členom 1(3) dela I Protokola 3 „se Nadzorni organ Efte obvesti o vseh načrtih za dodelitev ali spremembo pomoči dovolj zgodaj, da lahko predloži pripombe [...]. Zadevna država ne sme izvajati svojih predlaganih ukrepov, dokler v postopku ni sprejeta končna odločitev“.

Norveški organi programa za alternativno ogrevanje pred njegovo uveljavitvijo niso priglasili Nadzornemu organu. Nadzorni organ zato ugotavlja, da norveški organi niso spoštovali svojih obveznosti iz člena 1(3) dela I Protokola 3.

3.   ZDRUŽLJIVOST POMOČI

ZDRUŽLJIVOST POMOČI

Norveški organi trdijo, da je mogoče pomoč utemeljiti na podlagi člena 61(2)(a) ali na podlagi člena 61(3)(c) Sporazuma EGP, skupaj s Smernicami Nadzornega organa o državni pomoči za varstvo okolja.

3.1   ZDRUŽLJIVOST V SKLADU S ČLENOM 61(2)(A) SPORAZUMA EGP

V skladu s členom 61(2)(a) Sporazuma EGP je pomoč „socialnega značaja“ združljiva z delovanjem Sporazuma, če „je dodeljena posameznim potrošnikom, pod pogojem, da je dodeljena brez diskriminacije glede na poreklo zadevnih izdelkov“.

Nadzorni organ ugotavlja, da je treba odstopanja od prepovedi državne pomoči strogo razlagati. Norveški program za alternativno ogrevanje je namenjen vsem norveškim zasebnim gospodinjstvom. Po mnenju Nadzornega organa mora imeti program, da bi bil združljiv v skladu s členom 61(2)(a) Sporazuma EGP, socialni značaj v smislu, da mora nuditi ugodnosti prikrajšanemu delu prebivalstva (35). Ker je ukrep odprt za vsa zasebna gospodinjstva na podlagi načela „prvi pride, prvi dobi“, programa ni mogoče obravnavati kot programa socialnega značaja v smislu člena 61(2)(a) Sporazuma EGP.

35

3.2   ZDRUŽLJIVOST V SKLADU S ČLENOM 61(3)(C) SPORAZUMA EGP

V skladu s členom 61(3)(c) Sporazuma EGP se pomoč lahko razglasi za združljivo z delovanjem Sporazuma EGP, če „pospešuje razvoj nekaterih gospodarskih dejavnosti ali nekaterih gospodarskih območij, kadar takšna pomoč ne škoduje trgovinskim pogojem v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi“.

3.2.1   
  Smernice o državni pomoči za varstvo okolja

Smernice o državni pomoči za varstvo okolja

Nadzorni organ je izdal smernice, ki določajo merila za oceno, ali se ukrepi državne pomoči, namenjeni varstvu okolja, lahko štejejo za združljive z delovanjem Sporazuma EGP v skladu s členom 61(3)(c) Sporazuma EGP. Program za alternativno ogrevanje je bil uveden leta 2006. V tistem obdobju so veljale Smernice Nadzornega organa o državni pomoči za varstvo okolja, kakor so bile zadnjič spremenjene 23. maja 2001 (36). Nadzorni organ je sprejel nove Smernice o državni pomoči za varstvo okolja 16. julija 2008 (37), ki veljajo od takrat. Tako mora biti program, ki zajema ta različna časovna obdobja, ocenjen na podlagi enih in drugih smernic v skladu z načeli, določenimi v odstavku 74 Smernic iz leta 2001 in odstavku 205 Smernic iz leta 2008.

36

37

Vendar pa primeri, v katerih posredna pomoč zagotavlja prednosti nekaterim proizvajalcem, uvoznikom in/ali prodajalcem določenih tehnologij ogrevanja za zasebna gospodinjstva, niso zajeti niti v Smernicah iz leta 2001 niti v Smernicah iz leta 2008.

3.2.2   
  Združljivost neposredno po členu 61(3)(c) Sporazuma EGP

Združljivost neposredno po členu 61(3)(c) Sporazuma EGP

Ker se smernice iz leta 2001 in leta 2008 ne uporabljajo neposredno v norveškem programu za alternativno ogrevanje, bo Nadzorni organ ocenil združljivost programa neposredno po členu 61(3)(c) Sporazuma EGP (38). Odstopanja v smislu člena 61(3)(c) Sporazuma EGP je treba razlagati ozko (39) in so lahko dovoljena samo takrat, kadar je mogoče sklepati, da bo pomoč pripomogla k doseganju cilja skupnega interesa, ki ga ne bi bilo mogoče doseči zgolj pod običajnimi tržnimi pogoji. Tako imenovano „načelo nadomestne utemeljitve“ je Sodišče ES potrdilo v zadevi Philip Morris
   (40).

38

39

Philip Morris

40

Pri ocenjevanju združljivosti državne pomoči gre v osnovi za uravnoteženje negativnih učinkov pomoči na konkurenco in njenih pozitivnih učinkov v smislu skupnega interesa (41). Da bi bil program državne pomoči razglašen za združljivega po členu 61(3)(c) Sporazuma EGP:

41

| — | mora biti njegov cilj dobro opredeljen in v skupnem interesu, |
| --- | --- |

—

mora biti njegov cilj dobro opredeljen in v skupnem interesu,

| — | mora biti dobro zasnovan, da pripomore k doseganju cilja skupnega interesa in v zvezi s tem predstavlja ustrezno orodje, ima spodbujevalni učinek in je sorazmeren, |
| --- | --- |

—

mora biti dobro zasnovan, da pripomore k doseganju cilja skupnega interesa in v zvezi s tem predstavlja ustrezno orodje, ima spodbujevalni učinek in je sorazmeren,

| — | ne sme izkrivljati konkurence in trgovine v EGP v obsegu, ki je v nasprotju s skupnim interesom (42). |
| --- | --- |

—

ne sme izkrivljati konkurence in trgovine v EGP v obsegu, ki je v nasprotju s skupnim interesom (42).

42

Nadzorni organ mora v skladu s cilji skupnega interesa oceniti, ali je cilj ukrepa potreben,, in če je tako, ali tak način doseganja zadevnega cilja najmanj izkrivlja konkurenco.

Program za alternativno ogrevanje stremi k doseganju okoljskega cilja s spodbujanjem potrošnikov k naložbam v okolju prijazne tehnologije z omejeno razširjenostjo na norveškem trgu. Norveški organi trdijo, da bo večja razširjenost alternativnih tehnologij ogrevanja iz programa zmanjšala porabo električne energije v norveških gospodinjstvih. Zmanjševanje porabe električne energije za ogrevanje v zasebnih gospodinjstvih in spodbujanje uporabe alternativnih sistemov ogrevanja na osnovi obnovljivih virov energije se lahko obravnava kot okoljsko občutljiv cilj.

Deveta uvodna izjava preambule Sporazuma EGP določa splošni cilj ohranjanja, varovanja in izboljševanja kakovosti okolja ter zagotavljanja preudarne in učinkovite uporabe naravnih virov na podlagi načela trajnostnega razvoja. Po mnenju Nadzornega organa je program pomoči s ciljem preusmeriti porabo električne energije na obnovljive vire v skladu s cilji skupnega interesa.

Merila za vključitev tehnologije v program so oblikovana na podlagi ustreznosti tehnologije za nadomestitev ogrevanja na elektriko. Norveški organi so pojasnili, da so v program zajete samo tehnologije, ki jih je mogoče opredeliti kot tako imenovane „sisteme ogrevanja pri osnovni obremenitvi“. Po besedah norveških organov so „sistemi ogrevanja pri osnovni obremenitvi“„tiste tehnologije, ki lahko nadomestijo ogrevanje na elektriko in nudijo enako raven udobja ogrevanja kot električno ogrevanje čez dan in ponoči“ (43).

43

Norveški organi so pojasnili, da imajo alternativne tehnologije ogrevanja z obnovljivimi viri energije, zajete v programu, tri skupne lastnosti: njihova razširjenost na norveškem trgu je morala biti omejena, biti morajo sposobne nadomestiti ogrevanje na elektriko in zahtevati morajo določeno minimalno udeležbo uporabnika. Nadzorni organ ugotavlja, da vse tehnologije iz programa za alternativno ogrevanje niso primerne za popolno nadomestitev ogrevanja na elektriko (44). Vendar pa so norveški organi utemeljili, da so tehnologije iz programa bolje zasnovane za sistematično zmanjševanje porabe električne energije za ogrevanje običajnega gospodinjstva.

44

Dodelitev subvencij potrošnikom z namenom spodbujanja preusmeritve povpraševanja z ogrevanja na elektriko na alternativne sisteme ogrevanja z obnovljivimi viri energije v gospodinjstvih se zdi ustrezno orodje neposrednega vplivanja na vedenje potrošnikov. Brez podpore, ki jo dodeli država v okviru programa za alternativno ogrevanje, bi bilo manj verjetno, da se bo povpraševanje potrošnikov v istem časovnem obdobju preusmerilo na tehnologije ogrevanja z obnovljivimi viri energije.

Kadar določeni okolju prijazni ukrepi ne veljajo, se lahko državna pomoč načeloma obravnava kot združljiva (45). Cilj programa za alternativno ogrevanje je spodbujati potrošnike k naložbam v okolju prijazne tehnologije, primerne za zmanjševanje porabe električne energije, ki imajo omejeno razširjenost na norveškem trgu za ogrevanje gospodinjstev.

45

Poleg tega Nadzorni organ meni, da je znesek pomoči omejen na najmanjšo vrednost, ki je potrebna, da spodbudi potrošnika k preusmeritvi s sistemov ogrevanja na elektriko na alternativne obnovljive vire ogrevanja iz programa. Program za alternativno ogrevanje vključuje povračilo v vrednosti do 20 % dokazanih upravičenih stroškov v višini največ 4 000 NOK oziroma 10 000 NOK, odvisno od vrste tehnologije. Največja vsota, odobrena za nakup alternativne tehnologije ogrevanja, je sorazmerna s stroškom ustrezne tehnologije.

Na podlagi teh razlogov Nadzorni organ ugotavlja, da je program dobro zasnovan za dosego okoljskega cilja skupnega interesa.

Na koncu je treba oceniti, ali je možnost izkrivljanja konkurence in trgovine v Evropskem gospodarskem prostoru v nasprotju s skupnim interesom.

Pomoč se izplača neposredno potrošnikom, ki lahko svobodno izbirajo med proizvodi, ki ustrezajo objektivnim merilom programa, neodvisno od podjetij oz. ponudnikov alternativnih tehnologij ogrevanja. Tako program preprečuje nepotrebno izkrivljanje konkurence in trgovine v EGP v sektorju tehnologij, zajetih v programu.

Pritožnik trdi, da program izkrivlja konkurenco, saj vključuje peči na pelete, ne pa peči na trdo gorivo. Po besedah pritožnika peči na trdo gorivo predstavljajo tehnologijo, ki je zelo podobna pečem na pelete, in bi zato morale biti zajete v programu. Nasprotno pa norveški organi trdijo, da peči na trdo gorivo ne ustrezajo objektivnim merilom iz programa za alternativno ogrevanje. Nadzorni organ meni, da se kljub temu, da ima pritožnik morda prav glede konkurenčnega razmerja med pečmi na trdo gorivo in vsemi ali vsaj nekaterimi tehnologijami iz programa pomoči, zdi, da peči na trdo gorivo ne izpolnjujejo zahtev glede kakovosti za upravičenost do dodelitve pomoči iz programa. S tega vidika Nadzorni organ ne nasprotuje objektivnim merilom iz programa in oceni norveških organov glede tega, katere tehnologije ogrevanja bolj ustrezajo okoljskim ciljem iz programa. Program za alternativno ogrevanje temelji na treh objektivnih merilih upravičenosti (tj. omejena razširjenost na trgu, sposobnost nadomeščanja elektrike kot primarnega vira ogrevanja in minimalna udeležba uporabnika), od katerih vsem ali nekaterim peči na trdo gorivo ne ustrezajo. Poleg tega Nadzorni organ potrjuje, da peči na trdo gorivo predstavljajo na Norveškem že precej razširjeno tehnologijo. Nadzorni organ zato meni, da so merila upravičenosti iz programa pomoči objektivno utemeljena in da program ne krši drugih določb Sporazuma EGP, vključno s pravili o prepovedi diskriminacije na podlagi državljanstva ali o enaki obravnavi. Poleg tega Nadzorni organ meni, da so norveški organi dodatno omejili negativne učinke na konkurenco z uvedbo dokaj nizke intenzivnosti pomoči. Nadzorni organ torej meni, da morebitno izkrivljanje konkurence na področju peči na trdo gorivo in drugih potencialno konkurenčnih tehnologij ni v nasprotju s skupnim interesom in se zdi upravičeno na podlagi preskusa uravnoteženosti, izpeljanega zgoraj.

Na podlagi teh razlogov Nadzorni organ meni, da je cilj skupnega interesa programa dobro opredeljen; da je program dobro zasnovan za dosego cilja skupnega interesa in v zvezi s tem predstavlja ustrezno orodje, ima spodbujevalni učinek in je sorazmeren; ter ne izkrivlja konkurence in trgovine v EGP v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnim interesom. V skladu s tem Nadzorni organ ugotavlja, da je program upravičen po členu 61(3)(c) Sporazuma EGP.

4.   ZAKLJUČEK

ZAKLJUČEK

Glede na zgornje navedbe Nadzorni organ zaključuje, da norveški program podpore za alternativno ogrevanje iz obnovljivih virov energije ter varčevanje z električno energijo v zasebnih gospodinjstvih predstavlja državno pomoč v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP, ki je združljiva s členom 61(3)(c) Sporazuma EGP.

Norveške organe se opozori na njihovo obveznost iz člena 21 dela II Protokola 3, ki se razlaga skupaj s členom 6 Odločbe št. 195/04/COL, da predložijo letno poročilo o izvajanju programa.

Norveške organe se tudi opozori, da o vseh namerah za spremembo tega programa obvestijo Nadzorni organ –

SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Norveški program podpore za alternativno ogrevanje iz obnovljivih virov energije ter varčevanje z električno energijo v zasebnih gospodinjstvih predstavlja pomoč v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP. Program pomoči je združljiv z delovanjem Sporazuma EGP na podlagi člena 61(3)(c) Sporazuma EGP.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na Kraljevino Norveško.

Člen 3

Verodostojna je le angleška različica.

V Bruslju, 15. julija 2009

Za Nadzorni organ Efte

Per SANDERUD

Predsednik

Kristján A. STEFÁNSSON

Član kolegija

---

(1)  V nadaljnjem besedilu: Nadzorni organ.

1

(2)  V nadaljnjem besedilu: Sporazum EGP.

2

(3)  V nadaljnjem besedilu: Sporazum o nadzornem organu in sodišču.

3

(4)  V nadaljnjem besedilu: Protokol 3.

4

(5)  Smernice o izvajanju in razlagi členov 61 in 62 Sporazuma EGP in člena 1 Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču, ki jih je Nadzorni organ sprejel in izdal dne 19. januarja 1994, objavljene v
  Uradnem listu Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: UL) L 231, 3.9.1994, str. 1. in v Dodatku EGP št. 32, 3.9.1994, str. 1. V nadaljnjem besedilu: Smernice o državni pomoči. Posodobljena različica Smernic o državni pomoči je objavljena na spletni strani Nadzornega organa: http://www.eftasurv.int/fieldsofwork/fieldstateaid/guidelines/.

5

Uradnem listu Evropske unije

(6)  Odločba Nadzornega organa Efte št. 195/04/COL z dne 14. julija 2004, objavljena v UL L 139, 25.5.2006, str. 37. in v Dodatku EGP št. 26, 25.5.2006, str. 1. kakor je bila spremenjena. Prečiščeno besedilo Odločbe je objavljeno na spletni strani Nadzornega organa: http://www.eftasurv.int/fieldsofwork/fieldstateaid/legaltext/.

6

(7)  Objavljeno v UL C 96, 17.4.2008, str. 14. in v Dodatku EGP št. 20, 17.4.2008, str. 58.

7

(8)  V nadaljnjem besedilu: pritožnik.

8

(9)  V nadaljnjem besedilu: program za alternativno ogrevanje.

9

(10)  Za podrobnejše informacije o različnih dopisih med Nadzornim organom in norveškimi organi se uporablja sklic na odločbo Nadzornega organa o začetku uradnega postopka preiskave, Odločba št. 716/07/COL.

10

(11)  Objavljeno v UL C 96, 17.4.2008, str. 14. in v Dodatku EGP št. 20, 17.4.2008, str. 58.

11

(12)  V nadaljnjem besedilu: NOBIO.

12

(13)  Podrobnejše informacije o programu so na voljo na spletni strani podjetja Enova SF: http://www.minenergi.no/ in http://www.minenergi.no/sitepageview.aspx?sitePageID=1062

13

(14)  Parlamentarni predlog št. 82 (2005–2006), sporočilo za javnost Ministrstva za nafto in energijo z dne 25. avgusta 2006, št. 98/06, in z dne 14. septembra 2006, št. 107/06.

14

(15)  Glej parlamentarni predlog št. 1 (2008–2009), str. 56.

15

(16)  Parlamentarni predlog št. 59 (2007–2008), str. 123.

16

(17)  Parlamentarni predlog št. 1 (2008–2009), str. 56.

17

(18)  V parlamentarnem predlogu št. 59 (2007–2008) norveški organi navajajo, da bo program ponovno preučen v skladu z končno odločbo Nadzornega organa.

18

(19)  Dopis norveškega ministrstva za nafto in energijo z dne 15. januarja 2007 (ev. št.: 406849), str. 5.

19

(20)  Po konkurenčnem pravu Skupnosti so podjetja opredeljena kot subjekti, ki izvajajo gospodarsko dejavnost neodvisno od pravnega statusa, glej na primer sodbo v zadevi C-41/90 Höfner in Elser, Recueil 1991, str. I-1979, točka 21.

20

Höfner in Elser

(21)  Zadeva C-156/98, Nemčija proti Komisiji, Recueil 2000, str. I-6857.

21

Nemčija proti Komisiji

(22)  V nadaljnjem besedilu: Komisija.

22

(23)  Zadeva C-156/98, Nemčija proti Komisiji, Recueil 2000, str. I-6857; C-382/99, Nizozemska proti Komisiji, Recueil 2002, str. I-5163; zadeva C-457/00, Belgija proti Komisiji, Recueil 2003, str. I-6931, točka 57; glej tudi mnenje generalnega pravobranilca Jacobsa v zadevi C-457/00, točka 59.

23

Nemčija proti Komisiji

Nizozemska proti Komisiji

Belgija proti Komisiji

(24)  V nadaljnjem besedilu: Sodišče ES.

24

(25)  Parlamentarni predlog št. 82 (2005–2006), str. 1.

25

(26)  Zadeva C-382/99, Nizozemska proti Komisiji, točka 61; C-487/06 P, British Aggregates Association proti Komisiji, sodba z dne 22. decembra 2008, točka 87.

26

Nizozemska proti Komisiji

British Aggregates Association proti Komisiji

(27)  Za podobno vrsto obrazložitev glej Odločbo Komisije z dne 24. januarja 2007, C(2006) 6630, v zadevi N 270/2006, točka 40.

27

(28)  Glej Odločbo Komisije z dne 26. aprila 2006, C(2006) 1519, v zadevi N 142/2005, točka 3.1.

28

(29)  Glej Odločbo Komisije z dne 24. januarja 2007, C(2006) 6630, v zadevi N 270/2006, točka 43.

29

(30)  Prav tam. točki 46 in 47.

30

Prav tam.

(31)  Zadeva C-143/99, Adria-Wien pipeline GmbH in Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke GmbH, Recueil 2001, str. I-8365, točka 42, in sodba Sodišča Efte v združenih zadevah E-5/04, E-6/04 in E-7/04, Fesil in Finnfjord in drugi proti Nadzornemu organu Efte, Poročilo Sodišča Efte 2005, str. 117, točka 77.

31

Adria-Wien pipeline GmbH in Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke GmbH

Fesil in Finnfjord in drugi

Nadzornemu organu Efte

(32)  Glej sodbo Sodišča Efte v združenih zadevah E-5/04, E-6/04 in E-7/04, Fesil in Finnfjord in drugi proti Nadzornemu organu Efte, Poročilo Sodišča Efte 2005, str. 117, točka 93; zadevo C-372/97, Italija proti Komisiji, Recueil 2004, str. I-3679, točka 44, in zadevo C-66/02, Italija proti Komisiji, ZOdl. 2005, str. I-10901, točka 112.

32

Fesil in Finnfjord in drugi proti Nadzornemu organu Efte

Italija

Komisiji

Italija proti Komisiji

(33)  Združeni zadevi T-92/00 in T-103/00, Diputación Foral de Álava in drugi proti Komisiji, Recueil 2002, str. II-1385, točka 72.

33

Diputación Foral de Álava in drugi proti Komisiji

(34)  Zadeva E-6/98, Vlada Norveške proti Nadzornemu organu Efte, Recueil 1999, str. 74, točka 58, in zadeva 730/79, Philip Morris proti Komisiji, Recueil 1980, str. I-2671, točka 11. Glej tudi zadevo C-75/97, Belgija proti Komisiji, Recueil 1999, str. I-3671, točka 47, in zadevo T-217/02, Ter Lembeek proti Komisiji, ZOdl. 2006, str. II-4483, točka 181.

34

Vlada Norveške proti Nadzornemu organu Efte

Philip Morris proti Komisiji

Belgija proti Komisiji

Ter Lembeek proti Komisiji

(35)  Glej, na primer, Smernice za izvajanje členov 92 in 93 Pogodbe ES in člena 61 Sporazuma EGP k državni pomoči letalskemu sektorju UL C 350, 10.12.1994, str. 7. poglavje III.3.

35

(36)  V nadaljnjem besedilu: Smernice iz leta 2001.

36

(37)  V nadaljnjem besedilu: Smernice iz leta 2008.

37

(38)  Glej zadevo T-288/97, Regione Autonoma Friuli Venezia Giulia proti Komisiji, Recueil 2001, str. II-1169, točka 72.

38

Regione Autonoma Friuli Venezia Giulia

Komisiji

(39)  Zadeva C-301/96, Nemčija proti Komisiji, Recueil 2003, str. I-9919, točki 66 in 105.

39

Nemčija proti Komisiji

(40)  Zadeva 730/79, Philip Morris proti Komisiji, Recueil 1980, str. I-2671.

40

Philip Morris proti Komisiji

(41)  Glej Akcijski načrt državnih pomoči Komisije z dne 7. junija 2005, COM(2005) 107, točka 11.

41

(42)  Glej Odločbo Komisije z dne 24. januarja 2007 C(2006) 6630, zadeva N 270/2006, točka 67.

42

(43)  Dopis norveškega ministrstva za nafto in energijo z dne 15. januarja 2007 (ev. št.: 406849), str. 5.

43

(44)  Na primer, v skladu z vodnikom podjetja Enova SF o sončnih kolektorjih v sistemih ogrevanja s toplo vodo za kupce (tehnologija, zajeta v programu) so ti sistemi sposobni zadovoljiti samo 50 % celotnih potreb gospodinjstva po ogrevanju. Če imajo na voljo zadostno količino sončne energije, so sončni kolektorji sposobni delovati neprekinjeno brez rednega nadzora, ko pa delujejo, nudijo potrošniku ustrezen, čeprav delni, alternativni vir ogrevanja. Vodnik za kupce je na voljo na spletni strani podjetja Enova SF:

44

http://www.minenergi.no/sitepageview.aspx?sitePageID=1083.

(45)  Smernice iz leta 2001 in Smernice iz leta 2008 se nanašajo na pomoč za obnovljive vire energije, kjer je pomoč oblika nadomestila za gospodarsko prikrajšanost v zvezi z obnovljivimi viri energije, ki konkurirajo z okolju manj prijazno energijo, glej Smernice iz leta 2001, točke 49–59, in Smernice iz leta 2008, točke 48–50.

45

---