# Europos Sąjungos L 78/2011

| | ISSN 1725-5120
  doi:10.3000/17255120.L_2011.078.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 78 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 54 tomas2011m. kovo 24d. |

ISSN 1725-5120

doi:10.3000/17255120.L_2011.078.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 78

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

54 tomas2011m. kovo 24d.

---

| Turinys | | II   Įstatymo galios neturintys teisės aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2011 m. kovo 21 d. Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 287/2011, kuriuo, pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 2 dalį atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą, nustatomas galutinis antidempingo muitas importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos kilmės volframo karbidui, su metalo milteliais sumaišytam volframo karbidui ir lydytajam volframo karbidui | 1 |
| | * | 2011 m. kovo 23 d. Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 288/2011, kuriuo įgyvendinamos Reglamento (ES) Nr. 204/2011 dėl ribojamųjų priemonių atsižvelgiant į padėtį Libijoje 16 straipsnio 1 ir 2 dalys | 13 |
| | * | 2011 m. kovo 23 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 289/2011, kuriuo ištaisomas Reglamento (ES) Nr. 1272/2009, kuriuo nustatomos bendros išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 įgyvendinimo taisyklės, susijusios su žemės ūkio produktų supirkimu ir pardavimu taikant valstybės intervenciją, tekstas vengrų kalba | 21 |
| | | 2011 m. kovo 23 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 290/2011, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti | 22 |
| | | SPRENDIMAI |
| | * | 2011 m. kovo 23 d. Tarybos sprendimas 2011/178/BUSP, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2011/137/BUSP dėl ribojamųjų priemonių atsižvelgiant į padėtį Libijoje | 24 |
| | | 2011/179/ES |
| | * | 2010 m. gruodžio 14 d. Komisijos sprendimas dėl valstybės pagalbos C 39/96 (ex NN 127/92) Prancūzijos suteiktos Prancūziškos knygos eksporto kooperatyvui (CELF)
  (pranešta dokumentu Nr. C(2010) 8938)

   (
  1
  ) | 37 |
| | | 2011/180/ES |
| | * | 2011 m. kovo 23 d. Komisijos sprendimas, kuriuo įgyvendinamos Tarybos direktyvos 2002/55/EB nuostatos dėl sąlygų, pagal kurias gali būti leidžiama pateikti rinkai mažus pakelius su tos pačios rūšies skirtingų veislių daržovių standartinės sėklos mišiniais
  (pranešta dokumentu Nr. C(2011) 1760)

   (
  1
  ) | 55 |

Turinys

II   Įstatymo galios neturintys teisės aktai

Puslapis

REGLAMENTAI

*

2011 m. kovo 21 d. Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 287/2011, kuriuo, pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 2 dalį atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą, nustatomas galutinis antidempingo muitas importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos kilmės volframo karbidui, su metalo milteliais sumaišytam volframo karbidui ir lydytajam volframo karbidui

1

*

2011 m. kovo 23 d. Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 288/2011, kuriuo įgyvendinamos Reglamento (ES) Nr. 204/2011 dėl ribojamųjų priemonių atsižvelgiant į padėtį Libijoje 16 straipsnio 1 ir 2 dalys

13

*

2011 m. kovo 23 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 289/2011, kuriuo ištaisomas Reglamento (ES) Nr. 1272/2009, kuriuo nustatomos bendros išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 įgyvendinimo taisyklės, susijusios su žemės ūkio produktų supirkimu ir pardavimu taikant valstybės intervenciją, tekstas vengrų kalba

21

2011 m. kovo 23 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 290/2011, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

22

SPRENDIMAI

*

2011 m. kovo 23 d. Tarybos sprendimas 2011/178/BUSP, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2011/137/BUSP dėl ribojamųjų priemonių atsižvelgiant į padėtį Libijoje

24

2011/179/ES

*

2010 m. gruodžio 14 d. Komisijos sprendimas dėl valstybės pagalbos C 39/96 (ex NN 127/92) Prancūzijos suteiktos Prancūziškos knygos eksporto kooperatyvui (CELF)
  (pranešta dokumentu Nr. C(2010) 8938)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2010) 8938)

1

37

2011/180/ES

*

2011 m. kovo 23 d. Komisijos sprendimas, kuriuo įgyvendinamos Tarybos direktyvos 2002/55/EB nuostatos dėl sąlygų, pagal kurias gali būti leidžiama pateikti rinkai mažus pakelius su tos pačios rūšies skirtingų veislių daržovių standartinės sėklos mišiniais
  (pranešta dokumentu Nr. C(2011) 1760)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2011) 1760)

1

55

| | | III   Kiti aktai |
| --- | --- | --- |
| | | EUROPOS EKONOMINĖ ERDVĖ |
| | * | 2010 m. gruodžio 9 d. ELPA valstybių nuolatinio komiteto sprendimas Nr. 5/2010/SC, kuriuo iš dalies keičiamas nuolatinio komiteto sprendimas Nr. 4/2004/SC, įsteigiantis finansinio mechanizmo komitetą | 57 |
| | * | 2010 m. gruodžio 9 d. ELPA valstybių nuolatinio komiteto sprendimas Nr. 6/2010/SC, kuriuo išplečiamos EEE finansinio mechanizmo ir Norvegijos finansinio mechanizmo biuro funkcijos | 58 |

III   Kiti aktai

EUROPOS EKONOMINĖ ERDVĖ

*

2010 m. gruodžio 9 d. ELPA valstybių nuolatinio komiteto sprendimas Nr. 5/2010/SC, kuriuo iš dalies keičiamas nuolatinio komiteto sprendimas Nr. 4/2004/SC, įsteigiantis finansinio mechanizmo komitetą

57

*

2010 m. gruodžio 9 d. ELPA valstybių nuolatinio komiteto sprendimas Nr. 6/2010/SC, kuriuo išplečiamos EEE finansinio mechanizmo ir Norvegijos finansinio mechanizmo biuro funkcijos

58

| | | IV   Aktai, priimti iki 2009 m. gruodžio 1 d. remiantis EB sutartimi, ES sutartimi ir Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartimi |
| --- | --- | --- |
| | * | 2009 m. liepos 1 d. ELPA priežiūros institucijos sprendimas Nr. 290/09/COL dėl pagalbos, suteiktos oro linijų lakūnų mokymui Trumso fiulkėje (Norvegija) | 59 |

IV   Aktai, priimti iki 2009 m. gruodžio 1 d. remiantis EB sutartimi, ES sutartimi ir Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartimi

*

2009 m. liepos 1 d. ELPA priežiūros institucijos sprendimas Nr. 290/09/COL dėl pagalbos, suteiktos oro linijų lakūnų mokymui Trumso fiulkėje (Norvegija)

59

| | | Klaidų ištaisymas |
| --- | --- | --- |
| | * | 2010 m. rugsėjo 28 d. Komisijos deleguotojo reglamento (ES) Nr. 1061/2010, kuriuo papildoma Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/30/ES nustatant buitinių skalbyklių ženklinimo energijos vartojimo efektyvumo etikete reikalavimus, klaidų ištaisymas (OL L 314, 2010 11 30) | 69 |
| | * | 2010 m. rugsėjo 28 d. Komisijos deleguotojo reglamento (ES) Nr. 1062/2010, kuriuo papildoma Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/30/ES nustatant televizijos aparatų ženklinimo energijos vartojimo efektyvumo etikete reikalavimus, klaidų ištaisymas (OL L 314, 2010 11 30) | 69 |
| | * | 2010 m. rugsėjo 28 d. Komisijos deleguotojo reglamento (ES) Nr. 1060/2010, kuriuo papildoma Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/30/ES nustatant buitinių šaldymo aparatų ženklinimo energijos vartojimo efektyvumo etikete reikalavimus, klaidų ištaisymas (OL L 314, 2010 11 30) | 70 |
| | * | 2010 m. rugsėjo 28 d. Komisijos reglamento (ES) Nr. 1059/2010, kuriuo papildoma Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/30/ES nustatant buitinių indaplovių ženklinimo energijos vartojimo efektyvumo etikete reikalavimus, klaidų ištaisymas (OL L 314, 2010 11 30) | 71 |

Klaidų ištaisymas

*

2010 m. rugsėjo 28 d. Komisijos deleguotojo reglamento (ES) Nr. 1061/2010, kuriuo papildoma Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/30/ES nustatant buitinių skalbyklių ženklinimo energijos vartojimo efektyvumo etikete reikalavimus, klaidų ištaisymas (OL L 314, 2010 11 30)

(OL L 314, 2010 11 30)

69

*

2010 m. rugsėjo 28 d. Komisijos deleguotojo reglamento (ES) Nr. 1062/2010, kuriuo papildoma Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/30/ES nustatant televizijos aparatų ženklinimo energijos vartojimo efektyvumo etikete reikalavimus, klaidų ištaisymas (OL L 314, 2010 11 30)

(OL L 314, 2010 11 30)

69

*

2010 m. rugsėjo 28 d. Komisijos deleguotojo reglamento (ES) Nr. 1060/2010, kuriuo papildoma Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/30/ES nustatant buitinių šaldymo aparatų ženklinimo energijos vartojimo efektyvumo etikete reikalavimus, klaidų ištaisymas (OL L 314, 2010 11 30)

(OL L 314, 2010 11 30)

70

*

2010 m. rugsėjo 28 d. Komisijos reglamento (ES) Nr. 1059/2010, kuriuo papildoma Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/30/ES nustatant buitinių indaplovių ženklinimo energijos vartojimo efektyvumo etikete reikalavimus, klaidų ištaisymas (OL L 314, 2010 11 30)

(OL L 314, 2010 11 30)

71

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Įstatymo galios neturintys teisės aktai

REGLAMENTAI

| 24.3.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 78/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 78/1

---

TARYBOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 287/2011

2011 m. kovo 21 d.

kuriuo, pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 2 dalį atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą, nustatomas galutinis antidempingo muitas importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos kilmės volframo karbidui, su metalo milteliais sumaišytam volframo karbidui ir lydytajam volframo karbidui

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 9 straipsnio 4 dalį ir 11 straipsnio 2, 5 bei 6 dalis,

atsižvelgdama į Europos Komisijos (toliau – Komisija) pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu,

kadangi:

A.   PROCEDŪRA

1.   Galiojančios priemonės

| (1) | Reglamentu (EEB) Nr. 2737/90 (2) Taryba tam tikram importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – KLR) kilmės volframo karbidui ir lydytajam volframo karbidui nustatė galutinį 33 % antidempingo muitą. Sprendimu 90/480/EEB (3) Komisija priėmė dviejų didžiausių eksportuotojų įsipareigojimus dėl produkto, kuriam taikomos priemonės. |
| --- | --- |

(1)

Reglamentu (EEB) Nr. 2737/90 (2) Taryba tam tikram importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – KLR) kilmės volframo karbidui ir lydytajam volframo karbidui nustatė galutinį 33 % antidempingo muitą. Sprendimu 90/480/EEB (3) Komisija priėmė dviejų didžiausių eksportuotojų įsipareigojimus dėl produkto, kuriam taikomos priemonės.

| (2) | Po to, kai minėti du Kinijos eksportuotojai atsiėmė savo įsipareigojimus, Komisija Reglamentu (EB) Nr. 2286/94 (4) importuojamam nagrinėjamam produktui nustatė laikinąjį antidempingo muitą. |
| --- | --- |

(2)

Po to, kai minėti du Kinijos eksportuotojai atsiėmė savo įsipareigojimus, Komisija Reglamentu (EB) Nr. 2286/94 (4) importuojamam nagrinėjamam produktui nustatė laikinąjį antidempingo muitą.

| (3) | Reglamentu (EB) Nr. 610/95 (5) Taryba iš dalies pakeitė Reglamentą (EEB) Nr. 2737/90 ir importuojamam volframo karbidui ir lydytojam volframo karbidui nustatė gautinį 33 % muitą. Atlikus peržiūrą, kuri buvo inicijuota pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį (toliau – ankstesnis peržiūros tyrimas), šių priemonių taikymas Tarybos reglamentu (EB) Nr. 771/98 (6) buvo pratęstas dar penkeriems metams. |
| --- | --- |

(3)

Reglamentu (EB) Nr. 610/95 (5) Taryba iš dalies pakeitė Reglamentą (EEB) Nr. 2737/90 ir importuojamam volframo karbidui ir lydytojam volframo karbidui nustatė gautinį 33 % muitą. Atlikus peržiūrą, kuri buvo inicijuota pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį (toliau – ankstesnis peržiūros tyrimas), šių priemonių taikymas Tarybos reglamentu (EB) Nr. 771/98 (6) buvo pratęstas dar penkeriems metams.

| (4) | Atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą, Taryba Reglamentu (EB) Nr. 2268/2004 (7) importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – KLR) kilmės volframo karbidui ir lydytam volframo karbidui nustatė galutinį 33 % antidempingo muitą. |
| --- | --- |

(4)

Atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą, Taryba Reglamentu (EB) Nr. 2268/2004 (7) importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – KLR) kilmės volframo karbidui ir lydytam volframo karbidui nustatė galutinį 33 % antidempingo muitą.

| (5) | Reglamentu (EB) Nr. 1275/2005 (8) Taryba pakeitė produkto apibrėžtosios srities apibrėžtį ir įtraukė su metalo milteliais sumaišytą volframo karbidą. |
| --- | --- |

(5)

Reglamentu (EB) Nr. 1275/2005 (8) Taryba pakeitė produkto apibrėžtosios srities apibrėžtį ir įtraukė su metalo milteliais sumaišytą volframo karbidą.

2.   Prašymas atlikti peržiūrą

| (6) | Paskelbus pranešimą apie artėjantį taikomų galutinių antidempingo priemonių galiojimo terminą (9), 2009 m. rugsėjo 30 d. Komisija gavo prašymą inicijuoti šių priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį. Prašymą pateikė Europos metalų asociacija (toliau – Eurometaux arba pareiškėjas) Sąjungos gamintojų, kurie pagamina didžiąją dalį (šiuo atveju daugiau nei 85 %) Sąjungoje pagaminamo volframo karbido, su metalo milteliais sumaišyto volframo karbido ir lydytojo volframo karbido, vardu. |
| --- | --- |

(6)

Paskelbus pranešimą apie artėjantį taikomų galutinių antidempingo priemonių galiojimo terminą (9), 2009 m. rugsėjo 30 d. Komisija gavo prašymą inicijuoti šių priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį. Prašymą pateikė Europos metalų asociacija (toliau – Eurometaux arba pareiškėjas) Sąjungos gamintojų, kurie pagamina didžiąją dalį (šiuo atveju daugiau nei 85 %) Sąjungoje pagaminamo volframo karbido, su metalo milteliais sumaišyto volframo karbido ir lydytojo volframo karbido, vardu.

| (7) | Prašymas pagrįstas tuo, kad pasibaigus priemonių galiojimui dempingas gali tęstis arba pasikartoti ir gali pasikartoti Sąjungos pramonei daroma žala. |
| --- | --- |

(7)

Prašymas pagrįstas tuo, kad pasibaigus priemonių galiojimui dempingas gali tęstis arba pasikartoti ir gali pasikartoti Sąjungos pramonei daroma žala.

3.   Inicijavimas

| (8) | Pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu ir nustačiusi, kad esama pakankamai įrodymų, pagrindžiančių priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą, Komisija 2009 m. gruodžio 30 d. pranešimu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (10) (toliau – pranešimas apie inicijavimą) paskelbė inicijuojanti priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį. |
| --- | --- |

(8)

Pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu ir nustačiusi, kad esama pakankamai įrodymų, pagrindžiančių priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą, Komisija 2009 m. gruodžio 30 d. pranešimu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (10) (toliau – pranešimas apie inicijavimą) paskelbė inicijuojanti priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį.

4.   Tyrimas

4.1.   Tiriamasis laikotarpis

| (9) | Atliekant dempingo tęsimosi arba pasikartojimo tyrimą nagrinėtas 2009 m. sausio 1 d. – 2009 m. gruodžio 31 d. laikotarpis (toliau – peržiūros tiriamasis laikotarpis arba PTL). Analizuojant žalos pasikartojimo tikimybei įvertinti svarbias tendencijas buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2006 m. sausio 1 d. iki PTL pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis). |
| --- | --- |

(9)

Atliekant dempingo tęsimosi arba pasikartojimo tyrimą nagrinėtas 2009 m. sausio 1 d. – 2009 m. gruodžio 31 d. laikotarpis (toliau – peržiūros tiriamasis laikotarpis arba PTL). Analizuojant žalos pasikartojimo tikimybei įvertinti svarbias tendencijas buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2006 m. sausio 1 d. iki PTL pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis).

4.2.   Su tyrimu susijusios šalys

| (10) | Komisija apie priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą oficialiai pranešė pareiškėjui, kitiems žinomiems Sąjungos gamintojams, eksportuojantiems gamintojams, žinomiems susijusiems importuotojams ir naudotojams, panašios šalies gamintojams ir KLR atstovams. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą pareikšti nuomonę raštu ir pateikti prašymą išklausyti. |
| --- | --- |

(10)

Komisija apie priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą oficialiai pranešė pareiškėjui, kitiems žinomiems Sąjungos gamintojams, eksportuojantiems gamintojams, žinomiems susijusiems importuotojams ir naudotojams, panašios šalies gamintojams ir KLR atstovams. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą pareikšti nuomonę raštu ir pateikti prašymą išklausyti.

| (11) | Visos suinteresuotosios šalys, pateikusios prašymą jas išklausyti ir jame nurodžiusios konkrečias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos. |
| --- | --- |

(11)

Visos suinteresuotosios šalys, pateikusios prašymą jas išklausyti ir jame nurodžiusios konkrečias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos.

| (12) | Komisija nusiuntė klausimynus visoms žinomoms susijusioms šalims ir toms šalims, kurios apie save pranešė per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą. Atsakymus pateikė septyni Sąjungos gamintojai, vienas eksportuojantis KLR gamintojas, vienas eksportuojantis panašios šalies gamintojas ir trys naudotojai. |
| --- | --- |

(12)

Komisija nusiuntė klausimynus visoms žinomoms susijusioms šalims ir toms šalims, kurios apie save pranešė per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą. Atsakymus pateikė septyni Sąjungos gamintojai, vienas eksportuojantis KLR gamintojas, vienas eksportuojantis panašios šalies gamintojas ir trys naudotojai.

| (13) | Nė vienas importuotojas nedalyvavo atrankoje ir nepateikė Komisijai jokios informacijos arba nepranešė apie save atliekant tyrimą. Kadangi tik vienas eksportuojantis KLR gamintojas pateikė prašomą informaciją, atrankos atlikti nereikėjo. |
| --- | --- |

(13)

Nė vienas importuotojas nedalyvavo atrankoje ir nepateikė Komisijai jokios informacijos arba nepranešė apie save atliekant tyrimą. Kadangi tik vienas eksportuojantis KLR gamintojas pateikė prašomą informaciją, atrankos atlikti nereikėjo.

| (14) | Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos nuomone, būtina nustatant dempingo ir jo daromos žalos tęsimosi ar pasikartojimo tikimybę ir Sąjungos interesus. Tikrinamieji vizitai surengti toliau išvardytų bendrovių patalpose.






  a) | Sąjungos gamintojai







  — | Wolfram Bergbau und Hütten-GmbH Nfg.KG., St Peter, Austrija |
| --- | --- | --- | --- |

(14)

Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos nuomone, būtina nustatant dempingo ir jo daromos žalos tęsimosi ar pasikartojimo tikimybę ir Sąjungos interesus. Tikrinamieji vizitai surengti toliau išvardytų bendrovių patalpose.

a)

Sąjungos gamintojai

—

Wolfram Bergbau und Hütten-GmbH Nfg.KG., St Peter, Austrija

| — | H. C. Starck GmbH & Co. KG, Goslaras, Vokietija |
| --- | --- |

—

H. C. Starck GmbH & Co. KG, Goslaras, Vokietija

| — | Eurotungstène poudres SA, Grenoblis, Prancūzija |
| --- | --- |

—

Eurotungstène poudres SA, Grenoblis, Prancūzija

| — | Global Tungsten & Powders spol. s. r.o., Brutal, Čekija |
| --- | --- |

—

Global Tungsten & Powders spol. s. r.o., Brutal, Čekija

| — | Treibacher Industrie AG, Althofenas, Austrija |
| --- | --- |

—

Treibacher Industrie AG, Althofenas, Austrija

| b) | Panaši šalis







  — | Global Tungsten & Powders Corp., JAV |
| --- | --- | --- |

b)

Panaši šalis

—

Global Tungsten & Powders Corp., JAV

| c) | Naudotojas







  — | Sandvik Hard Materials, Epinouze, Prancūzija |
| --- | --- | --- |

c)

Naudotojas

—

Sandvik Hard Materials, Epinouze, Prancūzija

B.   NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS

| (15) | Šioje peržiūroje nagrinėjamasis produktas – KLR kilmės volframo karbidas, su metalo milteliais sumaišytas volframo karbidas ir lydytasis volframo karbidas, kurio KN kodai šiuo metu yra 2849 90 30 ir ex 3824 30 00. |
| --- | --- |

(15)

Šioje peržiūroje nagrinėjamasis produktas – KLR kilmės volframo karbidas, su metalo milteliais sumaišytas volframo karbidas ir lydytasis volframo karbidas, kurio KN kodai šiuo metu yra 2849 90 30 ir ex 3824 30 00.

| (16) | Volframo karbidas, su metalo milteliais sumaišytas volframo karbidas ir lydytasis volframo karbidas yra anglies ir volframo junginiai, gaunami kaitinimo būdu (cementavimo – pirmuoju atveju, lydymo – trečiuoju). Šie produktai yra tarpiniai produktai, naudojami kaip žaliava kietlydinių detalėms, pvz., cementuoto karbido pjovimo įrankiams ir dilimui ypač atsparioms detalėms, dilimui atsparioms dangoms, naftos gręžinių grąžtams ir kasybos įrankiams, be to, metalų tempimo ir kalimo štampams bei matricoms gaminti. |
| --- | --- |

(16)

Volframo karbidas, su metalo milteliais sumaišytas volframo karbidas ir lydytasis volframo karbidas yra anglies ir volframo junginiai, gaunami kaitinimo būdu (cementavimo – pirmuoju atveju, lydymo – trečiuoju). Šie produktai yra tarpiniai produktai, naudojami kaip žaliava kietlydinių detalėms, pvz., cementuoto karbido pjovimo įrankiams ir dilimui ypač atsparioms detalėms, dilimui atsparioms dangoms, naftos gręžinių grąžtams ir kasybos įrankiams, be to, metalų tempimo ir kalimo štampams bei matricoms gaminti.

| (17) | Atlikus šį tyrimą patvirtinta, kad eksportuojančio gamintojo gaminamas ir į Sąjungą parduodamas nagrinėjamasis produktas pasižymi tokiomis pačiomis fizinėmis ir cheminėmis savybėmis bei paskirtimi kaip ir Sąjungos gamintojų pagamintas ir Sąjungos rinkoje parduodamas arba panašioje šalyje pagamintas ir parduodamas nagrinėjamasis produktas, todėl pagal pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalį šie produktai laikomi panašiais. |
| --- | --- |

(17)

Atlikus šį tyrimą patvirtinta, kad eksportuojančio gamintojo gaminamas ir į Sąjungą parduodamas nagrinėjamasis produktas pasižymi tokiomis pačiomis fizinėmis ir cheminėmis savybėmis bei paskirtimi kaip ir Sąjungos gamintojų pagamintas ir Sąjungos rinkoje parduodamas arba panašioje šalyje pagamintas ir parduodamas nagrinėjamasis produktas, todėl pagal pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalį šie produktai laikomi panašiais.

C.   DEMPINGO TĘSIMO AR PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ

1.   Preliminarios pastabos

| (18) | Remiantis pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalimi buvo išnagrinėta, ar pastaruoju metu vykdomas dempingas ir, jei taip, ar yra tikimybė, kad pasibaigus taikomų priemonių galiojimui dempingas bus tęsiamas arba pasikartos. Primenama, kad atliekant tyrimą pagal minėtą straipsnį rinkos ekonomikos režimas (toliau – RER) pakartotinai nesvarstomas. |
| --- | --- |

(18)

Remiantis pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalimi buvo išnagrinėta, ar pastaruoju metu vykdomas dempingas ir, jei taip, ar yra tikimybė, kad pasibaigus taikomų priemonių galiojimui dempingas bus tęsiamas arba pasikartos. Primenama, kad atliekant tyrimą pagal minėtą straipsnį rinkos ekonomikos režimas (toliau – RER) pakartotinai nesvarstomas.

| (19) | Kaip nurodyta pirmiau, nebuvo būtina atlikti atranką ir atrinkti eksportuojančius KLR gamintojus. |
| --- | --- |

(19)

Kaip nurodyta pirmiau, nebuvo būtina atlikti atranką ir atrinkti eksportuojančius KLR gamintojus.

| (20) | Atrankos etape nustatyta, kad vienintelis bendradarbiaujantis eksportuojantis Kinijos gamintojas eksportuoja mažiau nei 5 % viso iš Kinijos į Sąjungą eksportuojamo kiekio. Kinijos institucijoms ir kitoms suinteresuotosioms šalims pranešta apie galimybę taikyti pagrindinio reglamento 18 straipsnį dėl žemo eksportuojančių gamintojų bendradarbiavimo lygio. Komisija dėl šio pranešimo negavo jokių pastabų. |
| --- | --- |

(20)

Atrankos etape nustatyta, kad vienintelis bendradarbiaujantis eksportuojantis Kinijos gamintojas eksportuoja mažiau nei 5 % viso iš Kinijos į Sąjungą eksportuojamo kiekio. Kinijos institucijoms ir kitoms suinteresuotosioms šalims pranešta apie galimybę taikyti pagrindinio reglamento 18 straipsnį dėl žemo eksportuojančių gamintojų bendradarbiavimo lygio. Komisija dėl šio pranešimo negavo jokių pastabų.

| (21) | Tačiau vėlesniame tyrimo etape, klausimyno atsakyme, bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas ištaisė klaidingai nurodytą pardavimo eksportui į Sąjungą kiekį ir nurodė didesnį eksporto į Sąjungą kiekį. Be to, iš KLR į Sąjungą eksportuojamojo produkto apimtys nagrinėtos pagal Eurostato duomenis. Dėl šios priežasties ir patikrinus klausimyno atsakymą nustatyta, kad bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo eksporto apimtis buvo labai didelė (11). Atsižvelgiant į šiuos nustatytus faktus padaryta išvada, kad bendradarbiavimo lygis buvo aukštas. |
| --- | --- |

(21)

Tačiau vėlesniame tyrimo etape, klausimyno atsakyme, bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas ištaisė klaidingai nurodytą pardavimo eksportui į Sąjungą kiekį ir nurodė didesnį eksporto į Sąjungą kiekį. Be to, iš KLR į Sąjungą eksportuojamojo produkto apimtys nagrinėtos pagal Eurostato duomenis. Dėl šios priežasties ir patikrinus klausimyno atsakymą nustatyta, kad bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo eksporto apimtis buvo labai didelė (11). Atsižvelgiant į šiuos nustatytus faktus padaryta išvada, kad bendradarbiavimo lygis buvo aukštas.

2.   Importas dempingo kaina per PTL

2.1.   Panaši šalis

| (22) | Ankstesniuose tyrimuose RER nebuvo taikomas nė vienam eksportuojančiam KLR gamintojui, todėl normalioji vertė Kinijai nustatyta pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punkto nuostatas. |
| --- | --- |

(22)

Ankstesniuose tyrimuose RER nebuvo taikomas nė vienam eksportuojančiam KLR gamintojui, todėl normalioji vertė Kinijai nustatyta pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punkto nuostatas.

| (23) | Pranešime apie inicijavimą JAV buvo pasiūlytos kaip tinkama analogiška šalis nustatant normalią vertę KLR. Suinteresuotosios šalys buvo paragintos pateikti pastabas dėl tokio pasirinkimo. Pastabų ar prieštaravimų šiuo klausimu iš šalių nebuvo gauta. JAV taip pat buvo panaši šalis pradiniame tyrime ir jokių naujų ar pasikeitusių aplinkybių, dėl kurių reikėtų keisti pasirinkimą, nenustatyta arba Komisijai apie tokias aplinkybes nepranešta. JAV laikyta palyginimui tinkama šalimi, ypač atsižvelgiant į JAV vidaus rinkos atvirumą ir konkurencingumą. Be to, vienas JAV gamintojas sutiko bendradarbiauti atliekant dabartinę peržiūrą. |
| --- | --- |

(23)

Pranešime apie inicijavimą JAV buvo pasiūlytos kaip tinkama analogiška šalis nustatant normalią vertę KLR. Suinteresuotosios šalys buvo paragintos pateikti pastabas dėl tokio pasirinkimo. Pastabų ar prieštaravimų šiuo klausimu iš šalių nebuvo gauta. JAV taip pat buvo panaši šalis pradiniame tyrime ir jokių naujų ar pasikeitusių aplinkybių, dėl kurių reikėtų keisti pasirinkimą, nenustatyta arba Komisijai apie tokias aplinkybes nepranešta. JAV laikyta palyginimui tinkama šalimi, ypač atsižvelgiant į JAV vidaus rinkos atvirumą ir konkurencingumą. Be to, vienas JAV gamintojas sutiko bendradarbiauti atliekant dabartinę peržiūrą.

| (24) | Todėl atliekant šią peržiūrą JAV laikytos panašia rinkos ekonomikos šalimi. |
| --- | --- |

(24)

Todėl atliekant šią peržiūrą JAV laikytos panašia rinkos ekonomikos šalimi.

2.2.   Normalioji vertė

| (25) | Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalį normalioji vertė buvo nustatyta remiantis bendradarbiaujančio JAV gamintojo pateikta ir patikrinta informacija, t. y. remiantis JAV vidaus rinkoje sumokėtomis arba mokėtinomis kainomis už tokių rūšių produktą, kuris, kaip buvo nustatyta, buvo parduotas įprastinėmis prekybos sąlygomis. |
| --- | --- |

(25)

Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalį normalioji vertė buvo nustatyta remiantis bendradarbiaujančio JAV gamintojo pateikta ir patikrinta informacija, t. y. remiantis JAV vidaus rinkoje sumokėtomis arba mokėtinomis kainomis už tokių rūšių produktą, kuris, kaip buvo nustatyta, buvo parduotas įprastinėmis prekybos sąlygomis.

| (26) | Atsižvelgiant į tai, normalioji vertė buvo nustatyta kaip vidutinė svertinė pardavimo vidaus rinkoje kaina, kurią nesusijusiems vartotojams taikė bendradarbiaujantis JAV gamintojas. |
| --- | --- |

(26)

Atsižvelgiant į tai, normalioji vertė buvo nustatyta kaip vidutinė svertinė pardavimo vidaus rinkoje kaina, kurią nesusijusiems vartotojams taikė bendradarbiaujantis JAV gamintojas.

| (27) | Visų pirma buvo nustatyta, ar bendradarbiaujančio JAV gamintojo bendras panašaus produkto pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams kiekis buvo tipiškas pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį, t. y. ar jis sudarė ne mažiau kaip 5 % bendro eksportui į Sąjungą parduoto nagrinėjamojo produkto kiekio. Nustatyta, kad per peržiūros tiriamąjį laikotarpį bendradarbiaujančio JAV gamintojo pardavimas vidaus rinkoje buvo pakankamai tipiškas. |
| --- | --- |

(27)

Visų pirma buvo nustatyta, ar bendradarbiaujančio JAV gamintojo bendras panašaus produkto pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams kiekis buvo tipiškas pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį, t. y. ar jis sudarė ne mažiau kaip 5 % bendro eksportui į Sąjungą parduoto nagrinėjamojo produkto kiekio. Nustatyta, kad per peržiūros tiriamąjį laikotarpį bendradarbiaujančio JAV gamintojo pardavimas vidaus rinkoje buvo pakankamai tipiškas.

| (28) | Po to nagrinėta, ar panašaus produkto pardavimas vidaus rinkoje galėtų būti laikomas pardavimu įprastomis prekybos sąlygomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį. Tai atlikta nustatant, kokia JAV rinkoje parduoto panašaus produkto dalis per PTL buvo pelningai parduota vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams. |
| --- | --- |

(28)

Po to nagrinėta, ar panašaus produkto pardavimas vidaus rinkoje galėtų būti laikomas pardavimu įprastomis prekybos sąlygomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį. Tai atlikta nustatant, kokia JAV rinkoje parduoto panašaus produkto dalis per PTL buvo pelningai parduota vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams.

| (29) | Kadangi panašaus produkto pelningo pardavimo apimtis sudarė mažiau nei 80 % visos panašaus produkto pardavimo apimties, normalioji vertė buvo pagrįsta faktine vidaus rinkos kaina, apskaičiuota kaip svertinis pelningo pardavimo vidurkis. |
| --- | --- |

(29)

Kadangi panašaus produkto pelningo pardavimo apimtis sudarė mažiau nei 80 % visos panašaus produkto pardavimo apimties, normalioji vertė buvo pagrįsta faktine vidaus rinkos kaina, apskaičiuota kaip svertinis pelningo pardavimo vidurkis.

2.3.   Eksporto kaina

| (30) | Kaip paaiškinta pirmiau, atsižvelgiant į tai, kad bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas eksportavo daugiau nei 90 % viso Kinijos importo į Sąjungą, eksporto kaina buvo nagrinėjama remiantis to eksportuojančio gamintojo pateiktais duomenimis, t. y. tinkamai koreguota faktiškai mokėta arba mokėtina nagrinėjamojo produkto kaina parduodant eksportui į Sąjungą. |
| --- | --- |

(30)

Kaip paaiškinta pirmiau, atsižvelgiant į tai, kad bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas eksportavo daugiau nei 90 % viso Kinijos importo į Sąjungą, eksporto kaina buvo nagrinėjama remiantis to eksportuojančio gamintojo pateiktais duomenimis, t. y. tinkamai koreguota faktiškai mokėta arba mokėtina nagrinėjamojo produkto kaina parduodant eksportui į Sąjungą.

2.4.   Palyginimas

| (31) | Vidutinė svertinė normalioji vertė palyginta su kiekvienos rūšies nagrinėjamojo produkto vidutine svertine eksporto kaina remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis, tuo pačiu prekybos ir apmokestinimo lygiu. Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalimi ir siekiant užtikrinti teisingą palyginimą buvo atsižvelgta į skirtingus veiksnius, kurie, kaip tvirtinta ir įrodyta, turėjo poveikio kainoms ir kainų palyginamumui. Atlikti vežimo jūrų laivais ir vidaus transportu, draudimo, banko mokesčių ir pakavimo sąnaudų koregavimai. Be to, eksporto kaina koreguota 5 % atsižvelgiant į eksporto mokestį ir pridėtinės vertės mokestį (PVM), taikomą normaliajai vertei. |
| --- | --- |

(31)

Vidutinė svertinė normalioji vertė palyginta su kiekvienos rūšies nagrinėjamojo produkto vidutine svertine eksporto kaina remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis, tuo pačiu prekybos ir apmokestinimo lygiu. Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalimi ir siekiant užtikrinti teisingą palyginimą buvo atsižvelgta į skirtingus veiksnius, kurie, kaip tvirtinta ir įrodyta, turėjo poveikio kainoms ir kainų palyginamumui. Atlikti vežimo jūrų laivais ir vidaus transportu, draudimo, banko mokesčių ir pakavimo sąnaudų koregavimai. Be to, eksporto kaina koreguota 5 % atsižvelgiant į eksporto mokestį ir pridėtinės vertės mokestį (PVM), taikomą normaliajai vertei.

2.5.   Dempingo skirtumas

| (32) | Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalį kiekvienos rūšies produkto dempingo skirtumas nustatytas palyginus vidutinę svertinę normaliąją vertę su vidutine svertine eksporto kaina tuo pačiu prekybos lygiu. Atlikus palyginimą nustatyta, kad dempingas per PTL viršijo 80 %, t. y. buvo žymiai didesnis nei nustatyta paskutiniame peržiūros tyrime (31 %). Tikslaus dempingo skirtumo negalima atskleisti dėl konfidencialumo priežasčių. Skaičiavimai buvo grindžiami vieno eksportuojančio KLR gamintojo ir vieno panašios šalies gamintojo pateiktais duomenimis. Atskleidus dempingo skirtumą tiek bendradarbiaujantis eksportuojantis KLR gamintojas, tiek ir panašios šalies gamintojas galėtų atitinkamai apskaičiuoti vienas kito normaliąją vertę ir eksporto kainą, o tai pažeistų abiejų šalių teisę į konfidencialumą. |
| --- | --- |

(32)

Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalį kiekvienos rūšies produkto dempingo skirtumas nustatytas palyginus vidutinę svertinę normaliąją vertę su vidutine svertine eksporto kaina tuo pačiu prekybos lygiu. Atlikus palyginimą nustatyta, kad dempingas per PTL viršijo 80 %, t. y. buvo žymiai didesnis nei nustatyta paskutiniame peržiūros tyrime (31 %). Tikslaus dempingo skirtumo negalima atskleisti dėl konfidencialumo priežasčių. Skaičiavimai buvo grindžiami vieno eksportuojančio KLR gamintojo ir vieno panašios šalies gamintojo pateiktais duomenimis. Atskleidus dempingo skirtumą tiek bendradarbiaujantis eksportuojantis KLR gamintojas, tiek ir panašios šalies gamintojas galėtų atitinkamai apskaičiuoti vienas kito normaliąją vertę ir eksporto kainą, o tai pažeistų abiejų šalių teisę į konfidencialumą.

3.   Importo raida, jei priemonės būtų panaikintos

3.1.   Pirminė pastaba

| (33) | Šiame skirsnyje pateikti duomenys buvo gauti išnagrinėjus bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo, Eurostato ir prašyme atlikti peržiūrą pateiktus duomenis. |
| --- | --- |

(33)

Šiame skirsnyje pateikti duomenys buvo gauti išnagrinėjus bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo, Eurostato ir prašyme atlikti peržiūrą pateiktus duomenis.

3.2.   Eksportuojančių Kinijos gamintojų nepanaudoti pajėgumai

| (34) | Dėl konfidencialumo priežasčių bendradarbiaujančio eksportuojančio Kinijos gamintojo pateikti duomenys apie nepanaudotus pajėgumus pateikti pakoregavus 20 % KLR gamybos pajėgumai sudarė apie 21 000 tonų 2006 ir 2007 m., o 2008 m. ir PTL labai padidėjo – iki maždaug 35 000 tonų; nagrinėjamuoju laikotarpiu pajėgumai padidėjo daugiau nei 80 % Tokie skaičiavimai gali būti laikomi atsargiais, nes prašyme atlikti peržiūrą nurodyti maždaug 50 000 tonų gamybos pajėgumai. |
| --- | --- |

(34)

Dėl konfidencialumo priežasčių bendradarbiaujančio eksportuojančio Kinijos gamintojo pateikti duomenys apie nepanaudotus pajėgumus pateikti pakoregavus 20 % KLR gamybos pajėgumai sudarė apie 21 000 tonų 2006 ir 2007 m., o 2008 m. ir PTL labai padidėjo – iki maždaug 35 000 tonų; nagrinėjamuoju laikotarpiu pajėgumai padidėjo daugiau nei 80 % Tokie skaičiavimai gali būti laikomi atsargiais, nes prašyme atlikti peržiūrą nurodyti maždaug 50 000 tonų gamybos pajėgumai.

| (35) | Be to, bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas nurodė reikšmingą pajėgumų padidėjimą nagrinėjamuoju laikotarpiu. |
| --- | --- |

(35)

Be to, bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas nurodė reikšmingą pajėgumų padidėjimą nagrinėjamuoju laikotarpiu.

| (36) | Remiantis informacija, gauta atliekant tyrimą, iš viso Kinijos gamybos pajėgumai gerokai viršijo faktinę Kinijos gamybą (ne mažiau kaip 20 000 tonų 2008 m. ir PTL). |
| --- | --- |

(36)

Remiantis informacija, gauta atliekant tyrimą, iš viso Kinijos gamybos pajėgumai gerokai viršijo faktinę Kinijos gamybą (ne mažiau kaip 20 000 tonų 2008 m. ir PTL).

| (37) | Per PTL KLR nepanaudoti pajėgumai šešis kartus viršijos suvartojimą Sąjungoje (25 000 tonų palyginti su Sąjungoje suvartojamomis 3 800 tonų). |
| --- | --- |

(37)

Per PTL KLR nepanaudoti pajėgumai šešis kartus viršijos suvartojimą Sąjungoje (25 000 tonų palyginti su Sąjungoje suvartojamomis 3 800 tonų).

| (38) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, akivaizdu, kad netaikant antidempingo priemonių didelė Kinijos nepanaudotų pajėgumų dalis gali būti panaudota eksportui į Sąjungą padidinti. |
| --- | --- |

(38)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, akivaizdu, kad netaikant antidempingo priemonių didelė Kinijos nepanaudotų pajėgumų dalis gali būti panaudota eksportui į Sąjungą padidinti.

| (39) | Be to, remiantis atliekant tyrimą gauta informacija nustatyti svarbūs žaliavų, naudojamų nagrinėjamajam produktui gaminti, rinkos iškraipymai. Pirma, žaliavoms taikomos Kinijos institucijų skiriamos kvotos. Antra, Kinijos institucijos riboja žaliavų prieigą, taikydamos eksporto mokesčius ir PVM lengvatos politiką, nurodytą 31 konstatuojamojoje dalyje, nagrinėjamajam produktui. Šie veiksniai yra papildomi argumentai, šiuo atveju pagrindžiantys dempingo tęsimosi tikimybę. |
| --- | --- |

(39)

Be to, remiantis atliekant tyrimą gauta informacija nustatyti svarbūs žaliavų, naudojamų nagrinėjamajam produktui gaminti, rinkos iškraipymai. Pirma, žaliavoms taikomos Kinijos institucijų skiriamos kvotos. Antra, Kinijos institucijos riboja žaliavų prieigą, taikydamos eksporto mokesčius ir PVM lengvatos politiką, nurodytą 31 konstatuojamojoje dalyje, nagrinėjamajam produktui. Šie veiksniai yra papildomi argumentai, šiuo atveju pagrindžiantys dempingo tęsimosi tikimybę.

3.3.   Sąjungos rinkos patrauklumas ir eksporto į trečiąsias šalis kainos

| (40) | Bendradarbiaujančio eksportuotojo pateikta kainų informacija, kurios negalima atskleisti dėl konfidencialumo priežasčių, rodo, kad Sąjungos rinka iš tiesų yra patraukli eksportuojantiems Kinijos gamintojams. Nagrinėjamuoju laikotarpiu visos kainos, taikytos kitų trečiųjų šalių rinkose buvo mažesnės (išskyrus 2007 m.) už Sąjungoje taikytas kainas (maždaug 10–20 % mažesnės skirtingais nagrinėjamojo laikotarpio metais). |
| --- | --- |

(40)

Bendradarbiaujančio eksportuotojo pateikta kainų informacija, kurios negalima atskleisti dėl konfidencialumo priežasčių, rodo, kad Sąjungos rinka iš tiesų yra patraukli eksportuojantiems Kinijos gamintojams. Nagrinėjamuoju laikotarpiu visos kainos, taikytos kitų trečiųjų šalių rinkose buvo mažesnės (išskyrus 2007 m.) už Sąjungoje taikytas kainas (maždaug 10–20 % mažesnės skirtingais nagrinėjamojo laikotarpio metais).

| (41) | Tuo remiantis galima daryti išvadą, kad pagal taikytinas kainas ES rinka yra neabejotinai patraukli alternatyva Kinijos eksportuotojams. |
| --- | --- |

(41)

Tuo remiantis galima daryti išvadą, kad pagal taikytinas kainas ES rinka yra neabejotinai patraukli alternatyva Kinijos eksportuotojams.

| (42) | Todėl nutraukus priemonių taikymą eksportuojantys Kinijos gamintojai turėtų paskatų nukreipti savo eksportą į Sąjungos rinką. Aukštesnės kainos Sąjungos rinkoje padidintų eksportuojančių Kinijos gamintojų pelną. |
| --- | --- |

(42)

Todėl nutraukus priemonių taikymą eksportuojantys Kinijos gamintojai turėtų paskatų nukreipti savo eksportą į Sąjungos rinką. Aukštesnės kainos Sąjungos rinkoje padidintų eksportuojančių Kinijos gamintojų pelną.

3.4.   Priemonių vengimas

| (43) | 2005 m. priemonių taikymas buvo išplėstas įtraukiant papildomą KN kodą, nes nustatyta, kad Kinijos eksportuotojai vengė priemonių į volframo karbido miltelius įmaišydami nedidelį kiekį kitų metalo miltelių (daugiausia kobalto) (12). Ši patvirtinta vengimo praktika yra dar vienas argumentas, pagrindžiantis išvadą dėl dempingo tęsimosi tikimybės. Tai yra aiškus įrodymas, kad Europos rinka išlieka patraukli eksportuojantiems Kinijos gamintojams, kurie, tikėtina, netaikant antidempingo priemonių nukreiptų didesnius volframo karbido kiekius į ES. |
| --- | --- |

(43)

2005 m. priemonių taikymas buvo išplėstas įtraukiant papildomą KN kodą, nes nustatyta, kad Kinijos eksportuotojai vengė priemonių į volframo karbido miltelius įmaišydami nedidelį kiekį kitų metalo miltelių (daugiausia kobalto) (12). Ši patvirtinta vengimo praktika yra dar vienas argumentas, pagrindžiantis išvadą dėl dempingo tęsimosi tikimybės. Tai yra aiškus įrodymas, kad Europos rinka išlieka patraukli eksportuojantiems Kinijos gamintojams, kurie, tikėtina, netaikant antidempingo priemonių nukreiptų didesnius volframo karbido kiekius į ES.

3.5.   Išvada dėl dempingo tęsimosi tikimybės

| (44) | Atlikus šį tyrimą nustatyta, kad importas iš Kinijos ir toliau pateko į Sąjungos rinką dempingo kainomis ir esant labai dideliems dempingo skirtumams. Atsižvelgiant į ES ir kitų trečiųjų šalių rinkų kainų lygio tyrimą bei KLR esančius pajėgumus, galima daryti išvadą, kad tikėtina, jog nutraukus priemonių taikymą dempingas tęsis. |
| --- | --- |

(44)

Atlikus šį tyrimą nustatyta, kad importas iš Kinijos ir toliau pateko į Sąjungos rinką dempingo kainomis ir esant labai dideliems dempingo skirtumams. Atsižvelgiant į ES ir kitų trečiųjų šalių rinkų kainų lygio tyrimą bei KLR esančius pajėgumus, galima daryti išvadą, kad tikėtina, jog nutraukus priemonių taikymą dempingas tęsis.

D.   PADĖTIS SĄJUNGOS RINKOJE

1.   Sąjungos pramonės apibrėžtis

| (45) | Sąjungoje panašų produktą gamina septynios bendrovės arba bendrovių grupės. |
| --- | --- |

(45)

Sąjungoje panašų produktą gamina septynios bendrovės arba bendrovių grupės.

| (46) | Todėl jos laikomos Sąjungos pramone, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 4 dalyje (toliau – Sąjungos pramonė). |
| --- | --- |

(46)

Todėl jos laikomos Sąjungos pramone, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 4 dalyje (toliau – Sąjungos pramonė).

2.   Pirminė pastaba

| (47) | Siekiant pagal pagrindinio reglamento 19 straipsnį užtikrinti konfidencialumą su KLR kilmės nagrinėjamojo produkto importu į Sąjungą susijusius duomenis reikėjo indeksuoti. |
| --- | --- |

(47)

Siekiant pagal pagrindinio reglamento 19 straipsnį užtikrinti konfidencialumą su KLR kilmės nagrinėjamojo produkto importu į Sąjungą susijusius duomenis reikėjo indeksuoti.

| (48) | Dėl importo apimties pagal TARIC kodą 3824300010, kadangi į Eurostato KN kodų lygmens importo duomenis buvo įtraukti ne tik nagrinėjamojo produkto, bet ir kitų produktų duomenys (KN kodas 3824 30 00), toliau nurodyta analizė atlikta remiantis TARIC kodų lygmens importo duomenimis, taip pat pagal pagrindinio reglamento 14 straipsnio 6 dalį surinktų duomenų informacija. TARIC duomenys taip pat laikomi konfidencialiais, nes pagal juos pateikiama išsami informacija, pagal kurią galima nustatyti šalis. Dėl šios priežasties dalis informacijos nurodyta intervalais. |
| --- | --- |

(48)

Dėl importo apimties pagal TARIC kodą 3824300010, kadangi į Eurostato KN kodų lygmens importo duomenis buvo įtraukti ne tik nagrinėjamojo produkto, bet ir kitų produktų duomenys (KN kodas 3824 30 00), toliau nurodyta analizė atlikta remiantis TARIC kodų lygmens importo duomenimis, taip pat pagal pagrindinio reglamento 14 straipsnio 6 dalį surinktų duomenų informacija. TARIC duomenys taip pat laikomi konfidencialiais, nes pagal juos pateikiama išsami informacija, pagal kurią galima nustatyti šalis. Dėl šios priežasties dalis informacijos nurodyta intervalais.

| (49) | Sąjungos pramonės duomenys gauti pagal septynių Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymus. |
| --- | --- |

(49)

Sąjungos pramonės duomenys gauti pagal septynių Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymus.

3.   Suvartojimas Sąjungos rinkoje

| (50) | Sąjungos suvartojimas buvo nustatytas remiantis Sąjungos pramonės parduodamu kiekiu Sąjungos rinkoje ir Eurostato importo duomenimis. |
| --- | --- |

(50)

Sąjungos suvartojimas buvo nustatytas remiantis Sąjungos pramonės parduodamu kiekiu Sąjungos rinkoje ir Eurostato importo duomenimis.

| (51) | 2006 m. – PTL Sąjungos suvartojimas sumažėjo 62 %; didžiausias nuosmukis užfiksuotas 2008 m. – PTL laikotarpiu. Per PTL, palyginti su 2008 m., suvartojimas sumažėjo 63 %

  1   lentelė


  Suvartojimas | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Apimtis (tonomis) | | | | |
| + | Iš viso importuota |

(51)

2006 m. – PTL Sąjungos suvartojimas sumažėjo 62 %; didžiausias nuosmukis užfiksuotas 2008 m. – PTL laikotarpiu. Per PTL, palyginti su 2008 m., suvartojimas sumažėjo 63 %

1   lentelė

Suvartojimas

2006 m.

2007 m.

2008 m.

PTL

Apimtis (tonomis)

+

Iš viso importuota

1 766

1 885

2 303

755

| + | ES pagamintas kiekis, parduotas ES rinkoje |
| --- | --- |

+

ES pagamintas kiekis, parduotas ES rinkoje

8 281

8 334

7 981

3 024

| = | Suvartojimas |
| --- | --- |

=

Suvartojimas

10 047

10 218

10 284

3 779

Kasmetinis augimas

2 %

1 %

–63 %

4.   Importo dempingo kaina iš Kinijos Liaudies Respublikos apimtis, rinkos dalis ir kainos

| (52) | Importo dempingo kaina iš KLR apimtis, rinkos dalis ir vidutinės kainos kito, kaip nurodyta toliau pateiktoje lentelėje. Šios apimties ir kainų tendencijos grindžiamos Eurostato duomenimis.

  2   lentelė


  Importas iš KLR | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importo iš nagrinėjamosios šalies apimtis (tonomis) | Daugiau nei 700 | Daugiau nei 700 | Daugiau nei 400 | Daugiau nei 60 |
| Indeksas (2006 m.=100) | 100 | 104 | 60 | 11 |
| Importo iš nagrinėjamosios šalies rinkos dalis | 7,1 % | 7,3 % | 4,2 % | 2,1 % |
| Importo iš nagrinėjamosios šalies kaina (EUR už toną) | 25 622 | 21 883 | 22 434 | 22 110 |
| Indeksas (2006 m.=100) | 100 | 85 | 88 | 86 |

(52)

Importo dempingo kaina iš KLR apimtis, rinkos dalis ir vidutinės kainos kito, kaip nurodyta toliau pateiktoje lentelėje. Šios apimties ir kainų tendencijos grindžiamos Eurostato duomenimis.

2   lentelė

Importas iš KLR

2006 m.

2007 m.

2008 m.

PTL

Importo iš nagrinėjamosios šalies apimtis (tonomis)

Daugiau nei 700

Daugiau nei 700

Daugiau nei 400

Daugiau nei 60

Indeksas (2006 m.=100)

100

104

60

11

Importo iš nagrinėjamosios šalies rinkos dalis

7,1 %

7,3 %

4,2 %

2,1 %

Importo iš nagrinėjamosios šalies kaina (EUR už toną)

25 622

21 883

22 434

22 110

Indeksas (2006 m.=100)

100

85

88

86

| (53) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu KLR kilmės nagrinėjamojo produkto importo dempingo kaina apimtis sumažėjo 89 % ir per PTL sudarė maždaug 80 tonų. Jo rinkos dalis taip pat sumažėjo nuo 7,1 % 2006 m. iki 2,1 % per PTL. |
| --- | --- |

(53)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu KLR kilmės nagrinėjamojo produkto importo dempingo kaina apimtis sumažėjo 89 % ir per PTL sudarė maždaug 80 tonų. Jo rinkos dalis taip pat sumažėjo nuo 7,1 % 2006 m. iki 2,1 % per PTL.

| (54) | Galimas tokio sumažėjimo paaiškinimas – smarkus KLR vidaus suvartojimo padidėjimas nagrinėjamuoju laikotarpiu. Be to, taikydamos eksporto kvotų ir eksporto tarifų sistemą Kinijos valdžios institucijos rodos taiko KLR volframo išteklių išsaugojimo politiką. |
| --- | --- |

(54)

Galimas tokio sumažėjimo paaiškinimas – smarkus KLR vidaus suvartojimo padidėjimas nagrinėjamuoju laikotarpiu. Be to, taikydamos eksporto kvotų ir eksporto tarifų sistemą Kinijos valdžios institucijos rodos taiko KLR volframo išteklių išsaugojimo politiką.

| (55) | Importo iš Kinijos kainos per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 14 % Toks pokytis atspindi bendrą tendenciją, nustatytą pagal Sąjungos pramonės kainas. |
| --- | --- |

(55)

Importo iš Kinijos kainos per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 14 % Toks pokytis atspindi bendrą tendenciją, nustatytą pagal Sąjungos pramonės kainas.

| (56) | Atlikus palyginimą taip pat nustatyta, kad dėl importo iš KLR Sąjungos pramonės kainos buvo priverstinai mažinamos daugiau nei 10 %, atskaičius taikomą antidempingo muitą. Šie rezultatai yra tokie patys kaip ir paskutiniame peržiūros tyrime (13). |
| --- | --- |

(56)

Atlikus palyginimą taip pat nustatyta, kad dėl importo iš KLR Sąjungos pramonės kainos buvo priverstinai mažinamos daugiau nei 10 %, atskaičius taikomą antidempingo muitą. Šie rezultatai yra tokie patys kaip ir paskutiniame peržiūros tyrime (13).

5.   Importas iš kitų šalių

| (57) | Toliau pateiktoje lentelėje pateikiami duomenys apie importo iš kitų šalių apimtį nagrinėjamuoju laikotarpiu. Apimties ir kainų tendencijos grindžiamos Eurostato duomenimis.

  3   lentelė


  Importas iš kitų šalių | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importas iš kitų šalių (tonomis) | 1 050 | 1 138 | 1 873 | 675 |
| Indeksas (2006 m.=100) | 100 | 108 | 178 | 64 |
| Importo iš kitų šalių rinkos dalis | 10,5 % | 11,1 % | 18,2 % | 17,9 % |
| Vidutinė kaina (EUR už toną) | 27 309,1 | 26 626,0 | 21 607,5 | 24 867,4 |
| Indeksas (2006 m.=100) | 100 | 97 | 79 | 91 |
| JAV rinkos dalis | 4,2 % | 3,9 % | 3,9 % | 3,6 % |
| Vidutinė kaina (EUR už toną) | 32 948,1 | 32 356,0 | 29 353,3 | 32 054,4 |
| Pietų Korėjos rinkos dalis | 2,2 % | 2,4 % | 2,6 % | 4,4 % |
| Vidutinė kaina (EUR už toną) | 33 733,8 | 29 969,5 | 25 789,0 | 24 503,7 |

(57)

Toliau pateiktoje lentelėje pateikiami duomenys apie importo iš kitų šalių apimtį nagrinėjamuoju laikotarpiu. Apimties ir kainų tendencijos grindžiamos Eurostato duomenimis.

3   lentelė

Importas iš kitų šalių

2006 m.

2007 m.

2008 m.

PTL

Importas iš kitų šalių (tonomis)

1 050

1 138

1 873

675

Indeksas (2006 m.=100)

100

108

178

64

Importo iš kitų šalių rinkos dalis

10,5 %

11,1 %

18,2 %

17,9 %

Vidutinė kaina (EUR už toną)

27 309,1

26 626,0

21 607,5

24 867,4

Indeksas (2006 m.=100)

100

97

79

91

JAV rinkos dalis

4,2 %

3,9 %

3,9 %

3,6 %

Vidutinė kaina (EUR už toną)

32 948,1

32 356,0

29 353,3

32 054,4

Pietų Korėjos rinkos dalis

2,2 %

2,4 %

2,6 %

4,4 %

Vidutinė kaina (EUR už toną)

33 733,8

29 969,5

25 789,0

24 503,7

| (58) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu importas iš trečiųjų šalių sumažėjo 36 % Tai atitiko bendrą rinkos tendenciją, susijusią su mažėjančiu suvartojimu (nuosmukis 62 %), nors ne tokiu pačiu tempu. Taigi tokio importo rinkos dalis padidėjo nuo 10,5 % iki 17,9 % Tačiau tokio importo poveikis Sąjungos pramonei negali būti laikomas neigiamu, kaip nurodyta 85–88 konstatuojamosiose dalyse. |
| --- | --- |

(58)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu importas iš trečiųjų šalių sumažėjo 36 % Tai atitiko bendrą rinkos tendenciją, susijusią su mažėjančiu suvartojimu (nuosmukis 62 %), nors ne tokiu pačiu tempu. Taigi tokio importo rinkos dalis padidėjo nuo 10,5 % iki 17,9 % Tačiau tokio importo poveikis Sąjungos pramonei negali būti laikomas neigiamu, kaip nurodyta 85–88 konstatuojamosiose dalyse.

| (59) | Pažymėtina, kad Korėjos Respublikos (toliau – Korėja) rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu padvigubėjo ir pasiekė 4,4 % Vidutinės importo iš Korėjos kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo, bet išliko aukštesnės už vidutinę Kinijos pardavimo eksportui pardavimo kainą. |
| --- | --- |

(59)

Pažymėtina, kad Korėjos Respublikos (toliau – Korėja) rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu padvigubėjo ir pasiekė 4,4 % Vidutinės importo iš Korėjos kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo, bet išliko aukštesnės už vidutinę Kinijos pardavimo eksportui pardavimo kainą.

6.   Ekonominė Sąjungos pramonės padėtis

| (60) | Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį Komisija išnagrinėjo visus svarbius, Sąjungos pramonės būklei įtakos turinčius ekonominius veiksnius ir rodiklius. |
| --- | --- |

(60)

Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį Komisija išnagrinėjo visus svarbius, Sąjungos pramonės būklei įtakos turinčius ekonominius veiksnius ir rodiklius.

6.1.   Gamyba

| (61) | Sąjungos pramonės gamyba, palyginti su 2006 m., padidėjo 5,8 % 2007 m. ir 11,6 % – 2008 m., o per PTL labai sumažėjo – 56 % palyginti su 2008 m.

  4   lentelė


  Sąjungos gamyba (iš viso) | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Apimtis (tonomis) | | | | |
| Gamyba | 10 094 | 10 679 | 11 268 | 4 861 |
| Indeksas (2006 m.=100) | 100 | 106 | 112 | 48 |

(61)

Sąjungos pramonės gamyba, palyginti su 2006 m., padidėjo 5,8 % 2007 m. ir 11,6 % – 2008 m., o per PTL labai sumažėjo – 56 % palyginti su 2008 m.

4   lentelė

Sąjungos gamyba (iš viso)

2006 m.

2007 m.

2008 m.

PTL

Apimtis (tonomis)

Gamyba

10 094

10 679

11 268

4 861

Indeksas (2006 m.=100)

100

106

112

48

6.2.   Pajėgumai ir pajėgumų naudojimo koeficientas

| (62) | Gamybos pajėgumai 2006 m. – PTL padidėjo 10,8 % Sumažėjus gamybai, ypač per PTL, pajėgumų naudojimas 2006 m. – PTL laikotarpiu sumažėjo 57 % ir per PTL sudarė apie 39 %

  5   lentelė


  Gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Apimtis (tonomis) | | | | |
| Gamybos pajėgumai | 11 110 | 11 610 | 12 230 | 12 310 |
| Indeksas (2006 m.=100) | 100 | 105 | 110 | 111 |
| Pajėgumų naudojimas | 91 % | 92 % | 92 % | 39 % |
| Indeksas (2006 m.=100) | 100 | 101 | 101 | 43 |

(62)

Gamybos pajėgumai 2006 m. – PTL padidėjo 10,8 % Sumažėjus gamybai, ypač per PTL, pajėgumų naudojimas 2006 m. – PTL laikotarpiu sumažėjo 57 % ir per PTL sudarė apie 39 %

5   lentelė

Gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas

2006 m.

2007 m.

2008 m.

PTL

Apimtis (tonomis)

Gamybos pajėgumai

11 110

11 610

12 230

12 310

Indeksas (2006 m.=100)

100

105

110

111

Pajėgumų naudojimas

91 %

92 %

92 %

39 %

Indeksas (2006 m.=100)

100

101

101

43

6.3.   Atsargos

| (63) | 2008 m. Sąjungos pramonės laikotarpio pabaigos atsargų lygis, palyginti su 2006 m., padidėjo 20 %, o per PLT sumažėjo 26 %

  6   lentelė


  Atsargos | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Apimtis (tonomis) | | | | |
| Laikotarpio pabaigos atsargos | 1 714 | 1 808 | 2 054 | 1 514 |
| Indeksas (2006 m.=100) | 100 | 106 | 120 | 88 |

(63)

2008 m. Sąjungos pramonės laikotarpio pabaigos atsargų lygis, palyginti su 2006 m., padidėjo 20 %, o per PLT sumažėjo 26 %

6   lentelė

Atsargos

2006 m.

2007 m.

2008 m.

PTL

Apimtis (tonomis)

Laikotarpio pabaigos atsargos

1 714

1 808

2 054

1 514

Indeksas (2006 m.=100)

100

106

120

88

6.4.   Pardavimo apimtis

| (64) | Sąjungos pramonės pardavimas Sąjungos rinkoje nesusijusiems pirkėjams 2006–2008 m. šiek tiek padidėjo, o 2008 m. – PTL laikotarpiu sumažėjo 61 % Pardavimo apimtis padidėjo 2007 ir 2008 m., bet per PTL labai sumažėjo. Šis pokytis atitinka bendrą suvartojimo mažėjimo Sąjungos rinkoje tendenciją.

  7   lentelė


  Pardavimas nesusijusiems pirkėjams | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Apimtis (tonomis) | 5 594 | 5 630 | 5 874 | 2 292 |
| Indeksas (2006 m.=100) | 100 | 101 | 105 | 41 |

(64)

Sąjungos pramonės pardavimas Sąjungos rinkoje nesusijusiems pirkėjams 2006–2008 m. šiek tiek padidėjo, o 2008 m. – PTL laikotarpiu sumažėjo 61 % Pardavimo apimtis padidėjo 2007 ir 2008 m., bet per PTL labai sumažėjo. Šis pokytis atitinka bendrą suvartojimo mažėjimo Sąjungos rinkoje tendenciją.

7   lentelė

Pardavimas nesusijusiems pirkėjams

2006 m.

2007 m.

2008 m.

PTL

Apimtis (tonomis)

5 594

5 630

5 874

2 292

Indeksas (2006 m.=100)

100

101

105

41

6.5.   Rinkos dalis

| (65) | 2006–2008 m. Sąjungos pramonės rinkos dalis beveik nekito, bet 2008 m. – PTL ji padidėjo 4 procentiniais punktais. Iš viso nagrinėjamuoju laikotarpiu ji padidėjo 5 procentiniais punktais.

  8   lentelė


  ES rinkos dalis | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ES rinkos dalis | 56 % | 55 % | 57 % | 61 % |
| Indeksas (2006 m.=100) | 100 | 99 | 103 | 109 |

(65)

2006–2008 m. Sąjungos pramonės rinkos dalis beveik nekito, bet 2008 m. – PTL ji padidėjo 4 procentiniais punktais. Iš viso nagrinėjamuoju laikotarpiu ji padidėjo 5 procentiniais punktais.

8   lentelė

ES rinkos dalis

2006 m.

2007 m.

2008 m.

PTL

ES rinkos dalis

56 %

55 %

57 %

61 %

Indeksas (2006 m.=100)

100

99

103

109

6.6.   Augimas

| (66) | Kadangi pardavimo nuosmukis buvo šiek tiek mažesnis nei suvartojimo nuosmukis, Sąjungos pramonės rinkos dalis truputį išaugo. |
| --- | --- |

(66)

Kadangi pardavimo nuosmukis buvo šiek tiek mažesnis nei suvartojimo nuosmukis, Sąjungos pramonės rinkos dalis truputį išaugo.

6.7.   Užimtumas

| (67) | 2006 m. – PTL Sąjungos pramonės užimtumo lygis sumažėjo 17 % Užimtumas taip pat sumažėjo 2006–2008 m. laikotarpiu, kuomet gamyba šiek tiek padidėjo; tai atspindi Sąjungos pramonės pastangas padidinti savo našumą. Tačiau per PTL dėl didelio produkcijos sumažėjimo užimtumas taip pat labai sumažėjo.

  9   lentelė


  Užimtumas | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidurkis (nagrinėjamuoju laikotarpiu) | | | | |
| Bendras užimtumas | 674 | 667 | 653 | 557 |
| Indeksas (2006 m.=100) | 100 | 99 | 97 | 83 |

(67)

2006 m. – PTL Sąjungos pramonės užimtumo lygis sumažėjo 17 % Užimtumas taip pat sumažėjo 2006–2008 m. laikotarpiu, kuomet gamyba šiek tiek padidėjo; tai atspindi Sąjungos pramonės pastangas padidinti savo našumą. Tačiau per PTL dėl didelio produkcijos sumažėjimo užimtumas taip pat labai sumažėjo.

9   lentelė

Užimtumas

2006 m.

2007 m.

2008 m.

PTL

Vidurkis (nagrinėjamuoju laikotarpiu)

Bendras užimtumas

674

667

653

557

Indeksas (2006 m.=100)

100

99

97

83

6.8.   Našumas

| (68) | Sąjungos pramonės darbo jėgos našumas, apskaičiuotas kaip vieno darbuotojo per metus pagamintas kiekis, palyginti su 2006 m., 2007 m. ir 2008 m. atitinkamai padidėjo 7 ir 15 %, o 2008 m. – PTL laikotarpiu sumažėjo 49 %

  10   lentelė


  Našumas | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Našumas (tonomis per metus vienam darbuotojui) | 15 | 16 | 17 | 9 |
| Indeksas (2006 m.=100) | 100 | 107 | 115 | 58 |

(68)

Sąjungos pramonės darbo jėgos našumas, apskaičiuotas kaip vieno darbuotojo per metus pagamintas kiekis, palyginti su 2006 m., 2007 m. ir 2008 m. atitinkamai padidėjo 7 ir 15 %, o 2008 m. – PTL laikotarpiu sumažėjo 49 %

10   lentelė

Našumas

2006 m.

2007 m.

2008 m.

PTL

Našumas (tonomis per metus vienam darbuotojui)

15

16

17

9

Indeksas (2006 m.=100)

100

107

115

58

6.9.   Pardavimo kainos

| (69) | Vidutinė Sąjungos pramonės pardavimo kaina EXW sąlygomis nepriklausomiems pirkėjams Sąjungoje per nagrinėjamąjį laikotarpį taip pat sumažėjo. Iš viso, 2006 m. – PTL laikotarpiu Sąjungos pramonė turėjo sumažinti savo kainas 15,4 % |
| --- | --- |

(69)

Vidutinė Sąjungos pramonės pardavimo kaina EXW sąlygomis nepriklausomiems pirkėjams Sąjungoje per nagrinėjamąjį laikotarpį taip pat sumažėjo. Iš viso, 2006 m. – PTL laikotarpiu Sąjungos pramonė turėjo sumažinti savo kainas 15,4 %

| (70) | Kaip paaiškinta 55 ir 56 konstatuojamosiose dalyse, importo dempingo kaina iš KLR kainos kito panašiai kaip Sąjungos pramonės kainos, tačiau visą laiką buvo mažesnės už Sąjungos kainas. Per PTL kainos iš KLR buvo daugiau nei 10 % žemesnės už Sąjungos pramonės kainas.

  11   lentelė


  Vieneto kaina ES rinkoje | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sąjungos vieneto pardavimo kaina (EUR už toną) | 31 030 | 29 995 | 29 072 | 26 241 |
| Indeksas (2006 m.=100) | 100 | 97 | 94 | 85 |

(70)

Kaip paaiškinta 55 ir 56 konstatuojamosiose dalyse, importo dempingo kaina iš KLR kainos kito panašiai kaip Sąjungos pramonės kainos, tačiau visą laiką buvo mažesnės už Sąjungos kainas. Per PTL kainos iš KLR buvo daugiau nei 10 % žemesnės už Sąjungos pramonės kainas.

11   lentelė

Vieneto kaina ES rinkoje

2006 m.

2007 m.

2008 m.

PTL

Sąjungos vieneto pardavimo kaina (EUR už toną)

31 030

29 995

29 072

26 241

Indeksas (2006 m.=100)

100

97

94

85

6.10.   Darbo užmokestis

| (71) | 2006 m. – PTL vidutinis darbuotojo darbo užmokestis padidėjo 4,8 %.

  12   lentelė


  Darbo sąnaudos | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vieno darbuotojo metinės darbo sąnaudos | 53 614 | 54 613 | 56 564 | 56 221 |
| Indeksas (2006 m.=100) | 100 | 102 | 106 | 105 |

(71)

2006 m. – PTL vidutinis darbuotojo darbo užmokestis padidėjo 4,8 %.

12   lentelė

Darbo sąnaudos

2006 m.

2007 m.

2008 m.

PTL

Vieno darbuotojo metinės darbo sąnaudos

53 614

54 613

56 564

56 221

Indeksas (2006 m.=100)

100

102

106

105

6.11.   Investicijos ir pajėgumas padidinti kapitalą

| (72) | 2006–2008 m. metinis Sąjungos pramonės investicijų į nagrinėjamąjį produktą srautas padidėjo 18 % 2007–2008 m. investicijos padidėjo 103 % Tačiau per PTL, palyginti su 2008 m., investicijos sumažėjo 65 % |
| --- | --- |

(72)

2006–2008 m. metinis Sąjungos pramonės investicijų į nagrinėjamąjį produktą srautas padidėjo 18 % 2007–2008 m. investicijos padidėjo 103 % Tačiau per PTL, palyginti su 2008 m., investicijos sumažėjo 65 %

| (73) | Daugiausia investuota į naujus įrengimus, skirtus volframo žaliavai iš naudotų medžiagų ir metalo laužo gaminti. Investicijas reikėjo sumažinti dėl tokių priežasčių: i) bendro gamybos lygio sumažėjimo Sąjungos rinkoje, ii) su žaliavomis susijusių iškraipymų (žr. 39 konstatuojamąją dalį), iii) ekonomikos krizės. |
| --- | --- |

(73)

Daugiausia investuota į naujus įrengimus, skirtus volframo žaliavai iš naudotų medžiagų ir metalo laužo gaminti. Investicijas reikėjo sumažinti dėl tokių priežasčių: i) bendro gamybos lygio sumažėjimo Sąjungos rinkoje, ii) su žaliavomis susijusių iškraipymų (žr. 39 konstatuojamąją dalį), iii) ekonomikos krizės.

| (74) | Per PTL nebuvo jokių didesnių investicijų. Didžiąja dalimi tai galima paaiškinti ekonomikos krize, prasidėjusia 2008 m. ir didžiausią nuosmukį pasiekusia per PTL, kuomet tapo dar sunkiau gauti naujo kapitalo.

  13   lentelė


  Investicijos | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Grynosios investicijos (tūkst. eurų) | 18 403 | 10 711 | 21 756 | 7 568 |
| Indeksas (2006 m.=100) | 100 | 58 | 118 | 41 |

(74)

Per PTL nebuvo jokių didesnių investicijų. Didžiąja dalimi tai galima paaiškinti ekonomikos krize, prasidėjusia 2008 m. ir didžiausią nuosmukį pasiekusia per PTL, kuomet tapo dar sunkiau gauti naujo kapitalo.

13   lentelė

Investicijos

2006 m.

2007 m.

2008 m.

PTL

Grynosios investicijos (tūkst. eurų)

18 403

10 711

21 756

7 568

Indeksas (2006 m.=100)

100

58

118

41

6.12.   Pelningumas ir investicijų grąža

| (75) | Iš dalies dėl taikomų antidempingo priemonių ir iš dalies dėl Sąjungos pramonės pastangų paskirstyti žaliavų šaltinius, 2006–2008 m. Sąjungos pramonė sugebėjo išlaikyti teigiamą pelningumo lygį, nors tuo metu jis sumažėjo 26 % Tačiau per PTL Sąjungos rezultatai buvo daug prastesni ir atspindėjo jos padėties pažeidžiamumą šiuo požiūriu. |
| --- | --- |

(75)

Iš dalies dėl taikomų antidempingo priemonių ir iš dalies dėl Sąjungos pramonės pastangų paskirstyti žaliavų šaltinius, 2006–2008 m. Sąjungos pramonė sugebėjo išlaikyti teigiamą pelningumo lygį, nors tuo metu jis sumažėjo 26 % Tačiau per PTL Sąjungos rezultatai buvo daug prastesni ir atspindėjo jos padėties pažeidžiamumą šiuo požiūriu.

| (76) | Investicijų grąža (toliau – IG) iš esmės atitiko pelningumo tendenciją visu nagrinėjamuoju laikotarpiu.

  14   lentelė


  Pelningumas ir IG | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ES pardavimo nesusijusiems pirkėjams grynasis pelnas (grynojo pardavimo procentinė dalis) | 10,3 % | 5,8 % | 7,6 % | –19,5 % |
| IG (investicijų grynosios buhalterinės vertės grynojo pelno procentinė dalis) | 34,8 % | 22,1 % | 28,8 % | –28,6 % |

(76)

Investicijų grąža (toliau – IG) iš esmės atitiko pelningumo tendenciją visu nagrinėjamuoju laikotarpiu.

14   lentelė

Pelningumas ir IG

2006 m.

2007 m.

2008 m.

PTL

ES pardavimo nesusijusiems pirkėjams grynasis pelnas (grynojo pardavimo procentinė dalis)

10,3 %

5,8 %

7,6 %

–19,5 %

IG (investicijų grynosios buhalterinės vertės grynojo pelno procentinė dalis)

34,8 %

22,1 %

28,8 %

–28,6 %

6.13.   Grynųjų pinigų srautas

| (77) | Su grynųjų pinigų srautu (t. y. pramonės pajėgumu pačiai finansuoti savo veiklą) susijusi tendencija tiriamuoju laikotarpiu išliko teigiama. Tačiau 2006 m. – PTL jis sumažėjo maždaug 35 %

  15   lentelė


  Grynųjų pinigų srautas | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Grynųjų pinigų srautas (tūkst. EUR) | 36 125 | 39 868 | 44 102 | 23 540 |
| Indeksas (2006 m.=100) | 100 | 110 | 122 | 65 |

(77)

Su grynųjų pinigų srautu (t. y. pramonės pajėgumu pačiai finansuoti savo veiklą) susijusi tendencija tiriamuoju laikotarpiu išliko teigiama. Tačiau 2006 m. – PTL jis sumažėjo maždaug 35 %

15   lentelė

Grynųjų pinigų srautas

2006 m.

2007 m.

2008 m.

PTL

Grynųjų pinigų srautas (tūkst. EUR)

36 125

39 868

44 102

23 540

Indeksas (2006 m.=100)

100

110

122

65

6.14.   Dempingo skirtumo dydis

| (78) | Per PTL toliau buvo importuojama dempingo kaina iš KLR; dempingo lygis gerokai viršijo šiuo metu taikomas priemones. Be to, atsižvelgiant į su žaliavomis susijusius iškraipymus, nepanaudotus pajėgumus ir importo iš KLR kainas, faktinių dempingo skirtumų poveikio Sąjungos pramonei negalima laikyti nereikšmingu. |
| --- | --- |

(78)

Per PTL toliau buvo importuojama dempingo kaina iš KLR; dempingo lygis gerokai viršijo šiuo metu taikomas priemones. Be to, atsižvelgiant į su žaliavomis susijusius iškraipymus, nepanaudotus pajėgumus ir importo iš KLR kainas, faktinių dempingo skirtumų poveikio Sąjungos pramonei negalima laikyti nereikšmingu.

6.15.   Atsigavimas po buvusio dempingo

| (79) | Buvo nagrinėjama, ar Sąjungos pramonė atsigavo nuo buvusio dempingo. Padaryta išvada, kad ji didžiąja dalimi galėjo atsigauti atsižvelgiant į tai, kad taikomos antidempingo priemonės buvo veiksmingos. Tačiau dėl ekonomikos krizės ši tendencija nutrūko ir išryškėjo sunkumai, su kuriais susiduria Sąjungos pramonė. |
| --- | --- |

(79)

Buvo nagrinėjama, ar Sąjungos pramonė atsigavo nuo buvusio dempingo. Padaryta išvada, kad ji didžiąja dalimi galėjo atsigauti atsižvelgiant į tai, kad taikomos antidempingo priemonės buvo veiksmingos. Tačiau dėl ekonomikos krizės ši tendencija nutrūko ir išryškėjo sunkumai, su kuriais susiduria Sąjungos pramonė.

7.   Importo dempingo kainomis ir kitų veiksnių poveikis

7.1.   Importo dempingo kainomis poveikis

| (80) | Mažėjant vartojimui Sąjungoje, importo iš Kinijos rinkos dalis sumažėjo nuo 7,1 % iki 2,1 % (žr. 52 konstatuojamąją dalį). Iš turimos informacijos matyti, kad iš Kinijos importuota mažesnėmis nei Sąjungos pramonės kainomis ir taip pat mažesnėmis nei importo iš kitų trečiųjų šalių kainomis. Kaip minėta 56 konstatuojamojoje dalyje, remiantis skaičiavimu atėmus antidempingo muitą, per PTL dėl importo iš Kinijos Sąjungos pramonės kainos buvo priverstinai sumažintos 10,7 % Primenama, kad muito norma sudaro 33 % Atitinkamai, viena vertus, priverstinio kainų mažinimo lygis atspindi taikomų muitų veiksmingumą, kita vertus, būtinybę toliau taikyti priemones. Šią išvadą sustiprina tai, jog nustatytas priverstinis kainų mažinimas buvo tokio paties lygio kaip nustatyta paskutiniame peržiūros tyrime. Todėl importo dempingo kaina iš KLR kainos poveikis Sąjungos pramonei liko toks pats ir, nesant priešingų įrodymų, tikėtina, kad jis tęsis. |
| --- | --- |

(80)

Mažėjant vartojimui Sąjungoje, importo iš Kinijos rinkos dalis sumažėjo nuo 7,1 % iki 2,1 % (žr. 52 konstatuojamąją dalį). Iš turimos informacijos matyti, kad iš Kinijos importuota mažesnėmis nei Sąjungos pramonės kainomis ir taip pat mažesnėmis nei importo iš kitų trečiųjų šalių kainomis. Kaip minėta 56 konstatuojamojoje dalyje, remiantis skaičiavimu atėmus antidempingo muitą, per PTL dėl importo iš Kinijos Sąjungos pramonės kainos buvo priverstinai sumažintos 10,7 % Primenama, kad muito norma sudaro 33 % Atitinkamai, viena vertus, priverstinio kainų mažinimo lygis atspindi taikomų muitų veiksmingumą, kita vertus, būtinybę toliau taikyti priemones. Šią išvadą sustiprina tai, jog nustatytas priverstinis kainų mažinimas buvo tokio paties lygio kaip nustatyta paskutiniame peržiūros tyrime. Todėl importo dempingo kaina iš KLR kainos poveikis Sąjungos pramonei liko toks pats ir, nesant priešingų įrodymų, tikėtina, kad jis tęsis.

7.2.   Ekonomikos krizės poveikis

| (81) | Dėl labai nepalankių ekonominių sąlygų per PTL volframo vartotojų sektoriuje, ypač plieno ir cementuotų karbidų sektoriuje, kuriam tenka didžioji Sąjungoje suvartojamo volframo dalis, Sąjungos pramonė labai sumažino nagrinėjamojo produkto gamybą ir pardavimą. |
| --- | --- |

(81)

Dėl labai nepalankių ekonominių sąlygų per PTL volframo vartotojų sektoriuje, ypač plieno ir cementuotų karbidų sektoriuje, kuriam tenka didžioji Sąjungoje suvartojamo volframo dalis, Sąjungos pramonė labai sumažino nagrinėjamojo produkto gamybą ir pardavimą.

| (82) | Prieš krizę vartotojų sektoriuje veikiančios bendrovės turėjo daug volframo atsargų, kurios nebuvo papildytos per PTL ir buvo daromas tolesnis poveikis Sąjungos pramonės gamybos lygiui. |
| --- | --- |

(82)

Prieš krizę vartotojų sektoriuje veikiančios bendrovės turėjo daug volframo atsargų, kurios nebuvo papildytos per PTL ir buvo daromas tolesnis poveikis Sąjungos pramonės gamybos lygiui.

| (83) | Mažėjant gamybai ir atsižvelgiant į tai, kad Sąjungos pramonė yra imli kapitalui, siekdama sumažinti pastoviąsias vieneto sąnaudas ji turėjo pagaminti tam tikrą kiekį ir tai darė didelį poveikį pelningumui. |
| --- | --- |

(83)

Mažėjant gamybai ir atsižvelgiant į tai, kad Sąjungos pramonė yra imli kapitalui, siekdama sumažinti pastoviąsias vieneto sąnaudas ji turėjo pagaminti tam tikrą kiekį ir tai darė didelį poveikį pelningumui.

| (84) | Tačiau Sąjungos pramonės padėtis prieš krizę įrodo, kad taikomos antidempingo priemonės yra veiksmingos. Atlikus tyrimą paaiškėjo, kad didžiausi Sąjungos gamintojai atliko svarbias investicijas siekdami išvengti su žaliavomis susijusių iškraipymų ir tuo pačiu metu jie galėjo konkuruoti rinkoje išsaugodami sveiką padėtį. |
| --- | --- |

(84)

Tačiau Sąjungos pramonės padėtis prieš krizę įrodo, kad taikomos antidempingo priemonės yra veiksmingos. Atlikus tyrimą paaiškėjo, kad didžiausi Sąjungos gamintojai atliko svarbias investicijas siekdami išvengti su žaliavomis susijusių iškraipymų ir tuo pačiu metu jie galėjo konkuruoti rinkoje išsaugodami sveiką padėtį.

7.3.   Importas iš kitų šalių

| (85) | Apskaičiuota, kad importo iš kitų trečiųjų šalių apimtis sumažėjo 36 % – nuo 1 500 tonų 2006 m. iki 675 tonų per PTL. Importo iš kitų šalių rinkos dalis padidėjo nuo 10,5 % 2006 m. iki 17,9 % per PTL. 2006 m. – PTL vidutinė importo kaina sumažėjo 8,9 % Pagrindinės į Sąjungą importuojančios šalys buvo Pietų Korėja ir JAV. |
| --- | --- |

(85)

Apskaičiuota, kad importo iš kitų trečiųjų šalių apimtis sumažėjo 36 % – nuo 1 500 tonų 2006 m. iki 675 tonų per PTL. Importo iš kitų šalių rinkos dalis padidėjo nuo 10,5 % 2006 m. iki 17,9 % per PTL. 2006 m. – PTL vidutinė importo kaina sumažėjo 8,9 % Pagrindinės į Sąjungą importuojančios šalys buvo Pietų Korėja ir JAV.

| (86) | Importo iš Pietų Korėjos rinkos dalis per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo nuo 2,2 % iki 4,4 % Tačiau, iš turimos informacijos matyti, kad per PTL importuota tik šiek tiek mažesnėmis (6,6 %) nei Sąjungos pramonės kainomis, tačiau didesnėmis (9,8 %) nei importo iš KLR kainomis. |
| --- | --- |

(86)

Importo iš Pietų Korėjos rinkos dalis per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo nuo 2,2 % iki 4,4 % Tačiau, iš turimos informacijos matyti, kad per PTL importuota tik šiek tiek mažesnėmis (6,6 %) nei Sąjungos pramonės kainomis, tačiau didesnėmis (9,8 %) nei importo iš KLR kainomis.

| (87) | Per nagrinėjamąjį laikotarpį importui iš JAV tenkanti rinkos dalis sumažėjo 15,1 procentinio punkto (nuo 4,2 % iki 3,6 %). Iš turimos informacijos matyti, kad per PTL importuota didesnėmis nei Sąjungos pramonės kainomis ir taip pat gerokai didesnėmis (31 %) nei importo iš KLR kainomis. |
| --- | --- |

(87)

Per nagrinėjamąjį laikotarpį importui iš JAV tenkanti rinkos dalis sumažėjo 15,1 procentinio punkto (nuo 4,2 % iki 3,6 %). Iš turimos informacijos matyti, kad per PTL importuota didesnėmis nei Sąjungos pramonės kainomis ir taip pat gerokai didesnėmis (31 %) nei importo iš KLR kainomis.

| (88) | Daroma išvada, kad iš didžiausių volframo karbido importuotojų į ES, t. y. Pietų Korėjos ir JAV, importas negalėjo daryti neigiamo poveikio Sąjungos pramonės padėčiai, ypač dėl kainų lygio (panašaus arba net aukštesnio už Sąjungos pramonės kainas), o JAV atveju – taip pat ir dėl mažėjančios rinkos dalies. |
| --- | --- |

(88)

Daroma išvada, kad iš didžiausių volframo karbido importuotojų į ES, t. y. Pietų Korėjos ir JAV, importas negalėjo daryti neigiamo poveikio Sąjungos pramonės padėčiai, ypač dėl kainų lygio (panašaus arba net aukštesnio už Sąjungos pramonės kainas), o JAV atveju – taip pat ir dėl mažėjančios rinkos dalies.

8.   Išvada

| (89) | Dėl taikomų veiksmingų antidempingo muitų Sąjungos pramonė galėjo iš dalies atsigauti nuo buvusio žalingo dempingo poveikio. |
| --- | --- |

(89)

Dėl taikomų veiksmingų antidempingo muitų Sąjungos pramonė galėjo iš dalies atsigauti nuo buvusio žalingo dempingo poveikio.

| (90) | Vis dėlto negalima daryti išvados, kad Sąjungos pramonės padėtis tvirta. Nors dauguma žalos rodiklių, susijusių su Sąjungos gamintojų finansine veikla, kaip antai pelningumas, investicijų grąža ir grynųjų pinigų srautas, pirmaisiais nagrinėjamojo laikotarpio metais pagerėjo, atlikus tyrimą taip pat nustatyta, kad per PTL visi žalos rodikliai pablogėjo. |
| --- | --- |

(90)

Vis dėlto negalima daryti išvados, kad Sąjungos pramonės padėtis tvirta. Nors dauguma žalos rodiklių, susijusių su Sąjungos gamintojų finansine veikla, kaip antai pelningumas, investicijų grąža ir grynųjų pinigų srautas, pirmaisiais nagrinėjamojo laikotarpio metais pagerėjo, atlikus tyrimą taip pat nustatyta, kad per PTL visi žalos rodikliai pablogėjo.

| (91) | Nepaisant to, kad paklausos sumažėjimas per PTL gali būti iš dalies susijęs su ekonomikos krize, atliekant tyrimą nuodugniai išnagrinėtas importo žema dempingo kaina iš KLR poveikis Sąjungos pramonės padėčiai. |
| --- | --- |

(91)

Nepaisant to, kad paklausos sumažėjimas per PTL gali būti iš dalies susijęs su ekonomikos krize, atliekant tyrimą nuodugniai išnagrinėtas importo žema dempingo kaina iš KLR poveikis Sąjungos pramonės padėčiai.

| (92) | Kaip nurodyta 52 konstatuojamojoje dalyje, importo iš KLR apimtis iš tiesų sumažėjo 2006 m. – PTL. Tokio importo kainos tuo pačiu laikotarpiu sumažėjo 14 %, o tai išnagrinėjus per ketverių metų nagrinėjamąjį laikotarpį atitinka Sąjungos pramonės kainų tendenciją. Tačiau pažymėtina, kad toks pats didelis importo dempingo kaina iš Kinijos kainos sumažėjimas užfiksuotas 2006–2007 m. (15 %), t. y. gerokai anksčiau prieš ekonomikos krizę, tuo laikotarpiu, kai Sąjungos pramonė pradėjo atsigauti. Importo dempingo kaina iš KLR kainos vėliau nusistovėjo, o su finansų krize susijęs sumažėjimas buvo nedidelis. Atsižvelgiant į didelį Kinijos eksportuotojų kainų sumažėjimą (prieš krizę) galima spręsti, kad jie taikė labiau koncentruotą ir galingesnę kainų strategiją siekdami priverstinai sumažinti Sąjungos pramonės kainas. Iš tiesų Kinijos eksporto kainų ir Sąjungos pramonės kainų skirtumas padidėjo iki 27 % (2007 m.) ir 22,8 % (2008 m.). |
| --- | --- |

(92)

Kaip nurodyta 52 konstatuojamojoje dalyje, importo iš KLR apimtis iš tiesų sumažėjo 2006 m. – PTL. Tokio importo kainos tuo pačiu laikotarpiu sumažėjo 14 %, o tai išnagrinėjus per ketverių metų nagrinėjamąjį laikotarpį atitinka Sąjungos pramonės kainų tendenciją. Tačiau pažymėtina, kad toks pats didelis importo dempingo kaina iš Kinijos kainos sumažėjimas užfiksuotas 2006–2007 m. (15 %), t. y. gerokai anksčiau prieš ekonomikos krizę, tuo laikotarpiu, kai Sąjungos pramonė pradėjo atsigauti. Importo dempingo kaina iš KLR kainos vėliau nusistovėjo, o su finansų krize susijęs sumažėjimas buvo nedidelis. Atsižvelgiant į didelį Kinijos eksportuotojų kainų sumažėjimą (prieš krizę) galima spręsti, kad jie taikė labiau koncentruotą ir galingesnę kainų strategiją siekdami priverstinai sumažinti Sąjungos pramonės kainas. Iš tiesų Kinijos eksporto kainų ir Sąjungos pramonės kainų skirtumas padidėjo iki 27 % (2007 m.) ir 22,8 % (2008 m.).

| (93) | 2008 m. Kinijos eksporto kainos buvo 22,8 % mažesnės už Sąjungos pramonės kainas. Per PTL skirtumas sumažėjo iki 15,7 % Labai sumažėjus vartojimui Sąjungos gamintojai turėjo sumažinti savo kainas, siekdami išsaugoti rinkos dalį. |
| --- | --- |

(93)

2008 m. Kinijos eksporto kainos buvo 22,8 % mažesnės už Sąjungos pramonės kainas. Per PTL skirtumas sumažėjo iki 15,7 % Labai sumažėjus vartojimui Sąjungos gamintojai turėjo sumažinti savo kainas, siekdami išsaugoti rinkos dalį.

| (94) | Kaip nurodyta 57 konstatuojamojoje dalyje, importo iš kitų trečiųjų šalių kiekis sumažėjo 36 % ir atitiko vartojimo sumažėjimą. Nepaisant rinkos dalies padidėjimo, tokio importo poveikis Sąjungos pramonės padėčiai negali būti laikomas neigiamu, kaip nurodyta 88 konstatuojamojoje dalyje. |
| --- | --- |

(94)

Kaip nurodyta 57 konstatuojamojoje dalyje, importo iš kitų trečiųjų šalių kiekis sumažėjo 36 % ir atitiko vartojimo sumažėjimą. Nepaisant rinkos dalies padidėjimo, tokio importo poveikis Sąjungos pramonės padėčiai negali būti laikomas neigiamu, kaip nurodyta 88 konstatuojamojoje dalyje.

| (95) | Dėl Sąjungos pramonės gyvybingumo reikia pastebėti, kad atliekant tyrimą gauti įrodymai rodo, kad Sąjungos pramonė galėjo konkuruoti normaliomis rinkos sąlygomis su importu iš trečiųjų šalių ir netgi tuomet, kai kainos buvo mažesnės už Sąjungos gamintojų kainas, skirtumas nebuvo toks didelis, kaip su Kinija, kaip nurodyta 85–88 konstatuojamosiose dalyse. |
| --- | --- |

(95)

Dėl Sąjungos pramonės gyvybingumo reikia pastebėti, kad atliekant tyrimą gauti įrodymai rodo, kad Sąjungos pramonė galėjo konkuruoti normaliomis rinkos sąlygomis su importu iš trečiųjų šalių ir netgi tuomet, kai kainos buvo mažesnės už Sąjungos gamintojų kainas, skirtumas nebuvo toks didelis, kaip su Kinija, kaip nurodyta 85–88 konstatuojamosiose dalyse.

| (96) | Dėl Sąjungos pramonės padėties pagerėjimo prieš PTL, pramonė investavo į naujausią technologiją, skirtą nagrinėjamajam produktui iš metalo laužo gaminti, ir iš dalies išvengė su žaliavomis susijusių iškraipymų. |
| --- | --- |

(96)

Dėl Sąjungos pramonės padėties pagerėjimo prieš PTL, pramonė investavo į naujausią technologiją, skirtą nagrinėjamajam produktui iš metalo laužo gaminti, ir iš dalies išvengė su žaliavomis susijusių iškraipymų.

| (97) | Atsižvelgiant į bendrą Sąjungos pramonės padėtį bei importą iš KLR 2006 m. – PTL laikotarpiu, daroma išvada, kad, atsižvelgiant į kai kurių Sąjungos pramonės rodiklių teigiamus pokyčius, laikoma, jog nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonė materialinės žalos nepatyrė. Todėl buvo nagrinėjama, ar yra tikimybė, kad nustojus galioti priemonėms žala pasikartotų. |
| --- | --- |

(97)

Atsižvelgiant į bendrą Sąjungos pramonės padėtį bei importą iš KLR 2006 m. – PTL laikotarpiu, daroma išvada, kad, atsižvelgiant į kai kurių Sąjungos pramonės rodiklių teigiamus pokyčius, laikoma, jog nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonė materialinės žalos nepatyrė. Todėl buvo nagrinėjama, ar yra tikimybė, kad nustojus galioti priemonėms žala pasikartotų.

E.   ŽALOS PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ

1.   Pradinės pastabos

| (98) | Kaip minėta 89–97 konstatuojamosiose dalyse, nustačius antidempingo priemones Sąjungos pramonei pavyko tik šiek tiek atsigauti nuo patirtos žalos. Iš tiesų, kai per PTL labai sumažėjo per didžiąją nagrinėjamojo laikotarpio dalį užfiksuotas ypač didelis Sąjungos suvartojimas, Sąjungos pramonė tapo nestabili ir pažeidžiama, jai vis dar buvo daromas žalingas importo dempingo kainomis iš KLR poveikis. |
| --- | --- |

(98)

Kaip minėta 89–97 konstatuojamosiose dalyse, nustačius antidempingo priemones Sąjungos pramonei pavyko tik šiek tiek atsigauti nuo patirtos žalos. Iš tiesų, kai per PTL labai sumažėjo per didžiąją nagrinėjamojo laikotarpio dalį užfiksuotas ypač didelis Sąjungos suvartojimas, Sąjungos pramonė tapo nestabili ir pažeidžiama, jai vis dar buvo daromas žalingas importo dempingo kainomis iš KLR poveikis.

| (99) | Pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį importas iš nagrinėjamosios šalies vertintas siekiant nustatyti, ar yra tikimybė, kad žala pasikartos. |
| --- | --- |

(99)

Pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį importas iš nagrinėjamosios šalies vertintas siekiant nustatyti, ar yra tikimybė, kad žala pasikartos.

2.   Kinijos eksporto į trečiąsias šalis apimtis ir kainos

| (100) | Nustatyta, kad Kinijos eksporto pardavimo trečiųjų šalių rinkose kainos buvo taip pat mažesnės už ES taikytas kainas (maždaug 10–20 % mažesnės skirtingais nagrinėjamojo laikotarpio metais, išskyrus 2007 m.) Kinijos eksportuotojo pardavimo ne ES šalims kiekis buvo labai didelis, daugiau kaip 80 % viso eksporto pardavimo. Todėl buvo laikoma, kad nustojus galioti priemonėms Kinijos eksportuojantys gamintojai būtų paskatinti didelę eksporto apimtį nukreipti iš trečiųjų šalių į patrauklesnę Sąjungos rinką. |
| --- | --- |

(100)

Nustatyta, kad Kinijos eksporto pardavimo trečiųjų šalių rinkose kainos buvo taip pat mažesnės už ES taikytas kainas (maždaug 10–20 % mažesnės skirtingais nagrinėjamojo laikotarpio metais, išskyrus 2007 m.) Kinijos eksportuotojo pardavimo ne ES šalims kiekis buvo labai didelis, daugiau kaip 80 % viso eksporto pardavimo. Todėl buvo laikoma, kad nustojus galioti priemonėms Kinijos eksportuojantys gamintojai būtų paskatinti didelę eksporto apimtį nukreipti iš trečiųjų šalių į patrauklesnę Sąjungos rinką.

3.   Nepanaudoti pajėgumai KLR rinkoje

| (101) | Kaip nurodyta 34–42 konstatuojamosiose dalyse, tyrimo metu gauti duomenys atskleidė, kad KLR yra daug nepanaudotų pajėgumų. Gauta svarbių įrodymų, dėl kurių daroma išvada, kad nenustačius priemonių didelė šių nepanaudotų pajėgumų dalis gali būti naudojama eksportui į Sąjungą padidinti. Tai visiškai patvirtinta, ypač atsižvelgiant į tai, kad nėra jokių požymių, kad trečiųjų šalių rinkos arba vidaus rinka galėtų absorbuoti papildomą KLR produkciją. |
| --- | --- |

(101)

Kaip nurodyta 34–42 konstatuojamosiose dalyse, tyrimo metu gauti duomenys atskleidė, kad KLR yra daug nepanaudotų pajėgumų. Gauta svarbių įrodymų, dėl kurių daroma išvada, kad nenustačius priemonių didelė šių nepanaudotų pajėgumų dalis gali būti naudojama eksportui į Sąjungą padidinti. Tai visiškai patvirtinta, ypač atsižvelgiant į tai, kad nėra jokių požymių, kad trečiųjų šalių rinkos arba vidaus rinka galėtų absorbuoti papildomą KLR produkciją.

4.   Išvada

| (102) | Sąjungos pramonė dėl importo iš Kinijos dempingo kainomis kelerius metus patyrė žalą ir šiuo metu jos ekonominė padėtis tebėra pavojinga. |
| --- | --- |

(102)

Sąjungos pramonė dėl importo iš Kinijos dempingo kainomis kelerius metus patyrė žalą ir šiuo metu jos ekonominė padėtis tebėra pavojinga.

| (103) | Kaip minėta pirmiau, Sąjungos pramonė sugebėjo atsigauti nuo Kinijos importo dempingo kaina dėl taikytų antidempingo priemonių. Tačiau per PTL jos ekonominė padėtis tapo sudėtinga, ypač dėl ekonomikos krizės. Esant tokioms aplinkybėms, Sąjungos pramonei susidūrus su didesne importo mažomis dempingo kainomis iš nagrinėjamosios šalies apimtimi, jos pardavimas, rinkos dalis, pardavimo kainos ir finansinė padėtis pablogėtų. |
| --- | --- |

(103)

Kaip minėta pirmiau, Sąjungos pramonė sugebėjo atsigauti nuo Kinijos importo dempingo kaina dėl taikytų antidempingo priemonių. Tačiau per PTL jos ekonominė padėtis tapo sudėtinga, ypač dėl ekonomikos krizės. Esant tokioms aplinkybėms, Sąjungos pramonei susidūrus su didesne importo mažomis dempingo kainomis iš nagrinėjamosios šalies apimtimi, jos pardavimas, rinkos dalis, pardavimo kainos ir finansinė padėtis pablogėtų.

| (104) | Be to, kaip nurodyta 56 konstatuojamojoje dalyje, taip pat nustatyta, kad tai, jog dėl Kinijos gamintojų pardavimo kainos priverstinai mažinamos Sąjungos pramonės kainos, vidutiniškai 11 %, rodė, kad netaikant priemonių tikėtina, jog Kinijos eksportuojantys gamintojai eksportuos nagrinėjamąjį produktą į Sąjungos rinką kainomis, gerokai mažesnėmis už Sąjungos pramonės kainas. |
| --- | --- |

(104)

Be to, kaip nurodyta 56 konstatuojamojoje dalyje, taip pat nustatyta, kad tai, jog dėl Kinijos gamintojų pardavimo kainos priverstinai mažinamos Sąjungos pramonės kainos, vidutiniškai 11 %, rodė, kad netaikant priemonių tikėtina, jog Kinijos eksportuojantys gamintojai eksportuos nagrinėjamąjį produktą į Sąjungos rinką kainomis, gerokai mažesnėmis už Sąjungos pramonės kainas.

| (105) | Atsižvelgiant į išvadas, padarytas atlikus tyrimą, ypač dėl nepanaudotų pajėgumų KLR, nustatytų žaliavų rinkos iškraipymų, nagrinėjamosios šalies eksportuojančių gamintojų potencialo padidinti arba nukreipti savo eksporto apimtį į Sąjungos rinką, Kinijos kainodaros kitose trečiosiose šalyse ir pelningos Sąjungos rinkos patrauklumo, panaikinus bet kokias priemones atsirastų žalos pasikartojimo tikimybė. Pastaroji būtų netgi rimtesnė, atsižvelgiant į vykstančią ekonomikos krizę. |
| --- | --- |

(105)

Atsižvelgiant į išvadas, padarytas atlikus tyrimą, ypač dėl nepanaudotų pajėgumų KLR, nustatytų žaliavų rinkos iškraipymų, nagrinėjamosios šalies eksportuojančių gamintojų potencialo padidinti arba nukreipti savo eksporto apimtį į Sąjungos rinką, Kinijos kainodaros kitose trečiosiose šalyse ir pelningos Sąjungos rinkos patrauklumo, panaikinus bet kokias priemones atsirastų žalos pasikartojimo tikimybė. Pastaroji būtų netgi rimtesnė, atsižvelgiant į vykstančią ekonomikos krizę.

F.   SĄJUNGOS INTERESAI

1.   Įžanga

| (106) | Pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnį nagrinėta, ar toliau taikant galiojančias antidempingo priemones nebūtų prieštaraujama visos Sąjungos interesams. Nustatant Sąjungos interesus įvertinti visi susiję, t. y. Sąjungos pramonės, importuotojų ir naudotojų, interesai. |
| --- | --- |

(106)

Pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnį nagrinėta, ar toliau taikant galiojančias antidempingo priemones nebūtų prieštaraujama visos Sąjungos interesams. Nustatant Sąjungos interesus įvertinti visi susiję, t. y. Sąjungos pramonės, importuotojų ir naudotojų, interesai.

| (107) | Reikėtų priminti, kad ankstesniuose tyrimuose, priemonių nustatymas buvo laikomas neprieštaraujančiu Sąjungos interesams. Be to, šis tyrimas yra peržiūra ir jį atliekant analizuojama padėtis jau po antidempingo priemonių nustatymo, todėl galima įvertinti bet kokį netinkamą neigiamą poveikį, kurį šios galiojančios antidempingo priemonės daro nagrinėjamosioms šalims. |
| --- | --- |

(107)

Reikėtų priminti, kad ankstesniuose tyrimuose, priemonių nustatymas buvo laikomas neprieštaraujančiu Sąjungos interesams. Be to, šis tyrimas yra peržiūra ir jį atliekant analizuojama padėtis jau po antidempingo priemonių nustatymo, todėl galima įvertinti bet kokį netinkamą neigiamą poveikį, kurį šios galiojančios antidempingo priemonės daro nagrinėjamosioms šalims.

| (108) | Atsižvelgiant į tai buvo nagrinėjama, ar, nepaisant išvadų, susijusių su tikimybe, kad tęsis dempingas ir pasikartos žala, yra įtikinamų priežasčių, leidžiančių daryti išvadą, kad šiuo konkrečiu atveju toliau taikant priemones būtų prieštaraujama Sąjungos interesams. |
| --- | --- |

(108)

Atsižvelgiant į tai buvo nagrinėjama, ar, nepaisant išvadų, susijusių su tikimybe, kad tęsis dempingas ir pasikartos žala, yra įtikinamų priežasčių, leidžiančių daryti išvadą, kad šiuo konkrečiu atveju toliau taikant priemones būtų prieštaraujama Sąjungos interesams.

2.   Sąjungos pramonės interesai

| (109) | Atsižvelgiant į 89–97 konstatuojamosiose dalyse pateiktas išvadas dėl Sąjungos pramonės padėties ir remiantis teiginiais, susijusiais su žalos pasikartojimo tikimybės analize, kaip paaiškinta 102–105 konstatuojamosiose dalyse, taip pat galima manyti, kad nebetaikant antidempingo muitų Sąjungos pramonės finansinė padėtis greičiausiai pablogėtų. |
| --- | --- |

(109)

Atsižvelgiant į 89–97 konstatuojamosiose dalyse pateiktas išvadas dėl Sąjungos pramonės padėties ir remiantis teiginiais, susijusiais su žalos pasikartojimo tikimybės analize, kaip paaiškinta 102–105 konstatuojamosiose dalyse, taip pat galima manyti, kad nebetaikant antidempingo muitų Sąjungos pramonės finansinė padėtis greičiausiai pablogėtų.

| (110) | Manoma, kad Sąjungos pramonei būtų naudinga, jei priemonės būtų taikomos toliau – tokiu būdu ji galėtų padidinti pardavimo apimtį ir, tikriausiai, pardavimo kainas bei gauti pakankamai pajamų, kad galėtų toliau investuoti į naujas technologijas savo gamybos priemonėms. Priešingu atveju, nutraukus priemones, būtų stabdomas Sąjungos pramonės atsigavimas ir keliama rimta grėsmė jos gyvybingumui ir, dėl šios priežasties, kiltų pavojus jos egzistavimui, todėl rinkoje sumažėtų pasiūla ir konkurencija. |
| --- | --- |

(110)

Manoma, kad Sąjungos pramonei būtų naudinga, jei priemonės būtų taikomos toliau – tokiu būdu ji galėtų padidinti pardavimo apimtį ir, tikriausiai, pardavimo kainas bei gauti pakankamai pajamų, kad galėtų toliau investuoti į naujas technologijas savo gamybos priemonėms. Priešingu atveju, nutraukus priemones, būtų stabdomas Sąjungos pramonės atsigavimas ir keliama rimta grėsmė jos gyvybingumui ir, dėl šios priežasties, kiltų pavojus jos egzistavimui, todėl rinkoje sumažėtų pasiūla ir konkurencija.

3.   Importuotojų ir (arba) naudotojų interesai

| (111) | Apie save pranešė ir klausimyno atsakymą pateikė vienas naudotojas. Bendradarbiaujantis naudotojas teigė, kad toliau taikant priemones nebūtų daromas neigiamas poveikis konkurencijai Sąjungos rinkoje, bet priešingai, tai sudarytų sąlygas vartotojų pramonei turėti daugiau tiekėjų, konkuruojančių rinkos kainomis. |
| --- | --- |

(111)

Apie save pranešė ir klausimyno atsakymą pateikė vienas naudotojas. Bendradarbiaujantis naudotojas teigė, kad toliau taikant priemones nebūtų daromas neigiamas poveikis konkurencijai Sąjungos rinkoje, bet priešingai, tai sudarytų sąlygas vartotojų pramonei turėti daugiau tiekėjų, konkuruojančių rinkos kainomis.

| (112) | Primenama, kad ankstesniuose tyrimuose buvo nustatyta, kad naudotojams priemonių nustatymas neturėtų didelio poveikio (14). Nepaisant to, kad priemonės buvo taikomos, Sąjungos importuotojų ir (arba) naudotojų tiekimo šaltiniu liko, inter alia, KLR. Nebuvo požymių, kad būtų buvę sunku rasti kitus šaltinius. Todėl nuspręsta, kad toliau taikant antidempingo priemones Sąjungos importuotojams ir (arba) naudotojams neturėtų būti daromas didelis poveikis. |
| --- | --- |

(112)

Primenama, kad ankstesniuose tyrimuose buvo nustatyta, kad naudotojams priemonių nustatymas neturėtų didelio poveikio (14). Nepaisant to, kad priemonės buvo taikomos, Sąjungos importuotojų ir (arba) naudotojų tiekimo šaltiniu liko, inter alia, KLR. Nebuvo požymių, kad būtų buvę sunku rasti kitus šaltinius. Todėl nuspręsta, kad toliau taikant antidempingo priemones Sąjungos importuotojams ir (arba) naudotojams neturėtų būti daromas didelis poveikis.

4.   Išvada

| (113) | Toliau taikant priemones tikimasi padėti Sąjungos pramonei, o tai pagerintų konkurencijos sąlygas Sąjungos rinkoje ir sumažintų grėsmę, kad bendrovėms teks užsidaryti ir sumažinti darbuotojų skaičių. |
| --- | --- |

(113)

Toliau taikant priemones tikimasi padėti Sąjungos pramonei, o tai pagerintų konkurencijos sąlygas Sąjungos rinkoje ir sumažintų grėsmę, kad bendrovėms teks užsidaryti ir sumažinti darbuotojų skaičių.

| (114) | Be to, tikimasi, kad tolesnis priemonių taikymas bus naudingas naudotojams ir (arba) importuotojams, nes Sąjungos rinkoje išliks daugiau tiekėjų. |
| --- | --- |

(114)

Be to, tikimasi, kad tolesnis priemonių taikymas bus naudingas naudotojams ir (arba) importuotojams, nes Sąjungos rinkoje išliks daugiau tiekėjų.

| (115) | Atsižvelgiant į aprašytą tyrimą, daroma išvada, kad tolesnis priemonių taikymas neprieštarauja Sąjungos interesams. |
| --- | --- |

(115)

Atsižvelgiant į aprašytą tyrimą, daroma išvada, kad tolesnis priemonių taikymas neprieštarauja Sąjungos interesams.

G.   ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS

| (116) | Visoms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo ketinama rekomenduoti toliau taikyti galiojančias priemones. Buvo nustatytas laikotarpis pastaboms dėl atskleistų faktų pateikti. Į pateiktus pagrįstus argumentus ir pastabas buvo deramai atsižvelgta. |
| --- | --- |

(116)

Visoms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo ketinama rekomenduoti toliau taikyti galiojančias priemones. Buvo nustatytas laikotarpis pastaboms dėl atskleistų faktų pateikti. Į pateiktus pagrįstus argumentus ir pastabas buvo deramai atsižvelgta.

| (117) | Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, kaip numatyta pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalyje, antidempingo priemonės, taikomos importuojamam KLR kilmės volframo karbidui, su metalo milteliais sumaišytam volframo karbidui ir lydytajam volframo karbidui, turėtų būti toliau taikomos. Primenama, kad šios priemonės – tai ad valorem muitai, |
| --- | --- |

(117)

Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, kaip numatyta pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalyje, antidempingo priemonės, taikomos importuojamam KLR kilmės volframo karbidui, su metalo milteliais sumaišytam volframo karbidui ir lydytajam volframo karbidui, turėtų būti toliau taikomos. Primenama, kad šios priemonės – tai ad valorem muitai,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

1.   Importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos kilmės volframo karbidui, su metalo milteliais sumaišytam volframo karbidui ir lydytajam volframo karbidui, kurių KN kodai šiuo metu yra 2849 90 30 ir ex 3824 30 00 (15) (TARIC kodas 3824300010), nustatomas galutinis antidempingo muitas.

2.   Muito, taikomo 1 dalyje nurodytų produktų neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, norma yra 33 %.

3.   Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2011 m. kovo 21 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

MARTONYI J.

---

(1)  OL L 343, 2009 12 22, p. 51.

1

(2)  OL L 264, 1990 9 27, p. 7.

2

(3)  OL L 264, 1990 9 27, p. 59.

3

(4)  OL L 248, 1994 9 23, p. 8.

4

(5)  OL L 64, 1995 3 22, p. 1.

5

(6)  OL L 111, 1998 4 9, p. 1.

6

(7)  OL L 395, 2004 12 31, p. 56.

7

(8)  OL L 202, 2005 8 3, p. 1.

8

(9)  OL C 115, 2009 5 20, p. 18.

9

(10)  OL C 322, 2009 12 30, p. 23.

10

(11)  Tikslios procentinės dalies negalima atskleisti dėl konfidencialumo priežasčių.

11

(12)  2005 m. liepos 26 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1275/2005, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 2268/2004, įvedantį galutinį antidempingo muitą volframo karbido ir lydytojo volframo karbido, kurių kilmės šalis yra Kinijos Liaudies Respublika, importui (OL L 202, 2005 8 3, p. 1).

12

(13)  Žr. Reglamento (EB) Nr. 2268/2004 65 konstatuojamąją dalį.

13

(14)  Žr. Reglamento (EB) Nr. 2268/2004 101 konstatuojamąją dalį.

14

(15)  Priešingai nei presavimui paruošti milteliai, kurie yra rutulio arba granulės pavidalo, vienarūšiai ir laisvai byrantys, dalelės yra netaisyklingos formos, be to, nėra laisvai byrančios. Birumo trūkumą galima išmatuoti ir nustatyti kalibruotu piltuvėliu, pvz., HALL debitmačiu pagal ISO standartą 4490.

15

---

| 24.3.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 78/13 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 78/13

---

TARYBOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 288/2011

2011 m. kovo 23 d.

kuriuo įgyvendinamos Reglamento (ES) Nr. 204/2011 dėl ribojamųjų priemonių atsižvelgiant į padėtį Libijoje 16 straipsnio 1 ir 2 dalys

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2011 m. kovo 2 d. Tarybos reglamentą (ES) Nr. 204/2011 dėl ribojamųjų priemonių atsižvelgiant į padėtį Libijoje (1), ypač į jo 16 straipsnio 1 ir 2 dalis,

kadangi:

| (1) | 2011 m. kovo 2 d. Taryba priėmė Reglamentą (ES) Nr. 204/2011 dėl ribojamųjų priemonių atsižvelgiant į padėtį Libijoje. |
| --- | --- |

(1)

2011 m. kovo 2 d. Taryba priėmė Reglamentą (ES) Nr. 204/2011 dėl ribojamųjų priemonių atsižvelgiant į padėtį Libijoje.

| (2) | 2011 m. kovo 17 d. Jungtinių Tautų Saugumo Taryba priėmė JT ST rezoliuciją 1973 (2011), kuria buvo išplėsta ribojamųjų priemonių, nustatytų JT ST rezoliucija 1970 (2011) taikymo sritis ir nustatytos papildomos ribojamosios priemonės Libijai. |
| --- | --- |

(2)

2011 m. kovo 17 d. Jungtinių Tautų Saugumo Taryba priėmė JT ST rezoliuciją 1973 (2011), kuria buvo išplėsta ribojamųjų priemonių, nustatytų JT ST rezoliucija 1970 (2011) taikymo sritis ir nustatytos papildomos ribojamosios priemonės Libijai.

| (3) | Reglamento (ES) Nr. 204/2011 II ir III prieduose išdėstyti asmenų ir subjektų, kuriems taikomos ribojamosios priemonės, sąrašai turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeisti, |
| --- | --- |

(3)

Reglamento (ES) Nr. 204/2011 II ir III prieduose išdėstyti asmenų ir subjektų, kuriems taikomos ribojamosios priemonės, sąrašai turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeisti,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (ES) Nr. 204/2011 II ir III priedai atitinkamai pakeičiami šio reglamento I ir II prieduose išdėstytu tekstu.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2011 m. kovo 23 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

MARTONYI J.

---

(1)  OL L 58, 2011 3 3, p. 1.

1

---

I PRIEDAS

„II PRIEDAS

6 straipsnio 1 dalyje nurodytų fizinių ir juridinių asmenų, subjektų ar organizacijų sąrašas

| 1. | QADHAFI, Aisha Muammar

  Gimimo data: 1978 m. Gimimo vieta: Tripolis, Libija.
  Muammar QADHAFI duktė. Glaudi sąsaja su režimu.
  Įtraukimo į JT sąrašą data: 2011 2 26. |
| --- | --- |

1.

QADHAFI, Aisha Muammar

Gimimo data: 1978 m. Gimimo vieta: Tripolis, Libija.

Muammar QADHAFI duktė. Glaudi sąsaja su režimu.

Įtraukimo į JT sąrašą data: 2011 2 26.

| 2. | QADHAFI, Hannibal Muammar

  Paso numeris: B/002210. Gimimo data: 1975 9 20. Gimimo vieta: Tripolis, Libija.
  Muammar QADHAFI sūnus. Glaudi sąsaja su režimu.
  Įtraukimo į JT sąrašą data: 2011 2 26. |
| --- | --- |

2.

QADHAFI, Hannibal Muammar

Paso numeris: B/002210. Gimimo data: 1975 9 20. Gimimo vieta: Tripolis, Libija.

Muammar QADHAFI sūnus. Glaudi sąsaja su režimu.

Įtraukimo į JT sąrašą data: 2011 2 26.

| 3. | QADHAFI, Khamis Muammar

  Gimimo data: 1978 m. Gimimo vieta: Tripolis, Libija.
  Muammar QADHAFI sūnus. Glaudi sąsaja su režimu. Vadovauja kariniams daliniams, dalyvaujantiems vykdant demonstracijų represijas.
  Įtraukimo į JT sąrašą data: 2011 2 26. |
| --- | --- |

3.

QADHAFI, Khamis Muammar

Gimimo data: 1978 m. Gimimo vieta: Tripolis, Libija.

Muammar QADHAFI sūnus. Glaudi sąsaja su režimu. Vadovauja kariniams daliniams, dalyvaujantiems vykdant demonstracijų represijas.

Įtraukimo į JT sąrašą data: 2011 2 26.

| 4. | QADHAFI, Muammar Mohammed Abu Minyar

  Gimimo data: 1942 m. Gimimo vieta: Sirte, Libija.
  Revoliucijos lyderis, vyriausiasis karinių pajėgų vadas. Atsakingas už įsakymus malšinti demonstracijas, taip pat už žmogaus teisių pažeidimus.
  Įtraukimo į JT sąrašą data: 2011 2 26. |
| --- | --- |

4.

QADHAFI, Muammar Mohammed Abu Minyar

Gimimo data: 1942 m. Gimimo vieta: Sirte, Libija.

Revoliucijos lyderis, vyriausiasis karinių pajėgų vadas. Atsakingas už įsakymus malšinti demonstracijas, taip pat už žmogaus teisių pažeidimus.

Įtraukimo į JT sąrašą data: 2011 2 26.

| 5. | QADHAFI, Mutassim

  Gimimo data: 1976 m. Gimimo vieta: Tripolis, Libija.
  Patarėjas nacionalinio saugumo klausimais. Muammar QADHAFI sūnus. Glaudi sąsaja su režimu.
  Įtraukimo į JT sąrašą data: 2011 2 26. |
| --- | --- |

5.

QADHAFI, Mutassim

Gimimo data: 1976 m. Gimimo vieta: Tripolis, Libija.

Patarėjas nacionalinio saugumo klausimais. Muammar QADHAFI sūnus. Glaudi sąsaja su režimu.

Įtraukimo į JT sąrašą data: 2011 2 26.

| 6. | QADHAFI, Saif al-Islam

  „Qadhafi Foundation“ direktorius. Paso numeris: B014995. Gimimo data: 1972 6 25. Gimimo vieta: Tripolis, Libija. Muammar QADHAFI sūnus. Glaudi sąsaja su režimu. Kurstantys vieši pareiškimai, kuriais skatinamas smurtas prieš protestuotojus.
  Įtraukimo į JT sąrašą data: 2011 2 26. |
| --- | --- |

6.

QADHAFI, Saif al-Islam

„Qadhafi Foundation“ direktorius. Paso numeris: B014995. Gimimo data: 1972 6 25. Gimimo vieta: Tripolis, Libija. Muammar QADHAFI sūnus. Glaudi sąsaja su režimu. Kurstantys vieši pareiškimai, kuriais skatinamas smurtas prieš protestuotojus.

Įtraukimo į JT sąrašą data: 2011 2 26.

| 7. | DORDA, Abu Zayd Umar

  Išorės saugumo organizacijos direktorius. Lojalus režimui. Išorės žvalgybos agentūros vadovas.
  Įtraukimo į JT sąrašą data: 2011 3 17 (įtraukimo į ES sąrašą data: 2011 2 28). |
| --- | --- |

7.

DORDA, Abu Zayd Umar

Išorės saugumo organizacijos direktorius. Lojalus režimui. Išorės žvalgybos agentūros vadovas.

Įtraukimo į JT sąrašą data: 2011 3 17 (įtraukimo į ES sąrašą data: 2011 2 28).

| 8. | JABIR, generolas majoras Abu Bakr Yunis

  Gimimo data: 1952 m. Gimimo data: Jalo, Libija.
  Gynybos ministras. Bendrai atsakingas už ginkluotųjų pajėgų veiksmus.
  Įtraukimo į JT sąrašą data: 2011 3 17 (įtraukimo į ES sąrašą data: 2011 2 28). |
| --- | --- |

8.

JABIR, generolas majoras Abu Bakr Yunis

Gimimo data: 1952 m. Gimimo data: Jalo, Libija.

Gynybos ministras. Bendrai atsakingas už ginkluotųjų pajėgų veiksmus.

Įtraukimo į JT sąrašą data: 2011 3 17 (įtraukimo į ES sąrašą data: 2011 2 28).

| 9. | MATUQ, Matuq Mohammed

  Gimimo data: 1956 m. Gimimo vieta: Komasas.
  Už pagalbines tarnybas atsakingas sekretorius. Vyresnysis režimo narys. Dalyvauja Revoliucinių komitetų veikloje. Praeityje dalyvavo malšinant opozicines idėjas ir vykdant smurtinius veiksmus.
  Įtraukimo į JT sąrašą data: 2011 3 17 (įtraukimo į ES sąrašą data: 2011 2 28). |
| --- | --- |

9.

MATUQ, Matuq Mohammed

Gimimo data: 1956 m. Gimimo vieta: Komasas.

Už pagalbines tarnybas atsakingas sekretorius. Vyresnysis režimo narys. Dalyvauja Revoliucinių komitetų veikloje. Praeityje dalyvavo malšinant opozicines idėjas ir vykdant smurtinius veiksmus.

Įtraukimo į JT sąrašą data: 2011 3 17 (įtraukimo į ES sąrašą data: 2011 2 28).

| 10. | QADHAFI, Mohammed Muammar

  Gimimo data: 1970 m. Gimimo vieta: Tripolis, Libija.
  Muammar QADHAFI sūnus. Glaudi sąsaja su režimu.
  Įtraukimo į JT sąrašą data: 2011 3 17 (įtraukimo į ES sąrašą data: 2011 2 28). |
| --- | --- |

10.

QADHAFI, Mohammed Muammar

Gimimo data: 1970 m. Gimimo vieta: Tripolis, Libija.

Muammar QADHAFI sūnus. Glaudi sąsaja su režimu.

Įtraukimo į JT sąrašą data: 2011 3 17 (įtraukimo į ES sąrašą data: 2011 2 28).

| 11. | QADHAFI, Saadi

  Paso numeris: 014797. Gimimo data: 1973 5 25. Gimimo vieta: Tripolis, Libija.
  Specialiųjų pajėgų vadas. Muammar QADHAFI sūnus. Glaudi sąsaja su režimu. Vadovauja kariniams daliniams, dalyvaujantiems vykdant demonstracijų represijas.
  Įtraukimo į JT sąrašą data: 2011 3 17 (įtraukimo į ES sąrašą data: 2011 2 28). |
| --- | --- |

11.

QADHAFI, Saadi

Paso numeris: 014797. Gimimo data: 1973 5 25. Gimimo vieta: Tripolis, Libija.

Specialiųjų pajėgų vadas. Muammar QADHAFI sūnus. Glaudi sąsaja su režimu. Vadovauja kariniams daliniams, dalyvaujantiems vykdant demonstracijų represijas.

Įtraukimo į JT sąrašą data: 2011 3 17 (įtraukimo į ES sąrašą data: 2011 2 28).

| 12. | QADHAFI, Saif al-Arab

  Gimimo data: 1982 m. Gimimo vieta: Tripolis, Libija.
  Muammar QADHAFI sūnus. Glaudi sąsaja su režimu.
  Įtraukimo į JT sąrašą data: 2011 3 17 (įtraukimo į ES sąrašą data: 2011 2 28). |
| --- | --- |

12.

QADHAFI, Saif al-Arab

Gimimo data: 1982 m. Gimimo vieta: Tripolis, Libija.

Muammar QADHAFI sūnus. Glaudi sąsaja su režimu.

Įtraukimo į JT sąrašą data: 2011 3 17 (įtraukimo į ES sąrašą data: 2011 2 28).

| 13. | AL-SENUSSI, pulkininkas Abdullah

  Gimimo data: 1949 m. Gimimo vieta: Sudanas.
  Karinės žvalgybos direktorius. Karinės žvalgybos struktūrų dalyvavimas vykdant demonstracijų represijas. Praeityje buvo įtarimų dėl dalyvavimo Abu Selimo kalėjimo aukų žudyme. Nuteistas in absentia už UTA lėktuvo susprogdinimą. Muammar QADHAFI svainis.
  Įtraukimo į JT sąrašą data: 2011 3 17 (įtraukimo į ES sąrašą data: 2011 2 28). |
| --- | --- |

13.

AL-SENUSSI, pulkininkas Abdullah

Gimimo data: 1949 m. Gimimo vieta: Sudanas.

Karinės žvalgybos direktorius. Karinės žvalgybos struktūrų dalyvavimas vykdant demonstracijų represijas. Praeityje buvo įtarimų dėl dalyvavimo Abu Selimo kalėjimo aukų žudyme. Nuteistas in absentia už UTA lėktuvo susprogdinimą. Muammar QADHAFI svainis.

Įtraukimo į JT sąrašą data: 2011 3 17 (įtraukimo į ES sąrašą data: 2011 2 28).

Subjektai

| 1. | Libijos centrinis bankas

  Muammar QADHAFI ir jo šeimos kontroliuojama įstaiga; potencialus jo režimo finansavimo šaltinis.
  Įtraukimo į JT sąrašą data: 2011 3 17 (įtraukimo į ES sąrašą data: 2011 3 10). |
| --- | --- |

1.

Libijos centrinis bankas

Muammar QADHAFI ir jo šeimos kontroliuojama įstaiga; potencialus jo režimo finansavimo šaltinis.

Įtraukimo į JT sąrašą data: 2011 3 17 (įtraukimo į ES sąrašą data: 2011 3 10).

| 2. | Libijos investicijų agentūra

  Muammar QADHAFI ir jo šeimos kontroliuojama įstaiga; potencialus jo režimo finansavimo šaltinis.
  Dar žinoma kaip: Libijos arabų užsienio investicijų bendrovė (LAFICO) 1 Fateh Tower Office No. 99, 22nd Floor, Borgaida Street, Tripolis, 1103 Libija.
  Įtraukimo į JT sąrašą data: 2011 3 17 (įtraukimo į ES sąrašą data: 2011 3 10). |
| --- | --- |

2.

Libijos investicijų agentūra

Muammar QADHAFI ir jo šeimos kontroliuojama įstaiga; potencialus jo režimo finansavimo šaltinis.

Dar žinoma kaip: Libijos arabų užsienio investicijų bendrovė (LAFICO) 1 Fateh Tower Office No. 99, 22nd Floor, Borgaida Street, Tripolis, 1103 Libija.

Įtraukimo į JT sąrašą data: 2011 3 17 (įtraukimo į ES sąrašą data: 2011 3 10).

| 3. | Libijos užsienio bankas

  Muammar QADHAFI ir jo šeimos kontroliuojama įstaiga; potencialus jo režimo finansavimo šaltinis.
  Įtraukimo į JT sąrašą data: 2011 3 17 (įtraukimo į ES sąrašą data: 2011 3 10). |
| --- | --- |

3.

Libijos užsienio bankas

Muammar QADHAFI ir jo šeimos kontroliuojama įstaiga; potencialus jo režimo finansavimo šaltinis.

Įtraukimo į JT sąrašą data: 2011 3 17 (įtraukimo į ES sąrašą data: 2011 3 10).

| 4. | Libya Africa Investment Portfolio


  Muammar QADHAFI ir jo šeimos kontroliuojama įstaiga; potencialus jo režimo finansavimo šaltinis.
  Jamahiriya Street, LAP Buiding, PO Box 91330, Tripolis, Libija.
  Įtraukimo į JT sąrašą data: 2011 3 17 (įtraukimo į ES sąrašą data: 2011 3 10). |
| --- | --- |

4.

Libya Africa Investment Portfolio

Muammar QADHAFI ir jo šeimos kontroliuojama įstaiga; potencialus jo režimo finansavimo šaltinis.

Jamahiriya Street, LAP Buiding, PO Box 91330, Tripolis, Libija.

Įtraukimo į JT sąrašą data: 2011 3 17 (įtraukimo į ES sąrašą data: 2011 3 10).

| 5. | Libijos nacionalinė naftos korporacija

  Muammar QADHAFI ir jo šeimos kontroliuojama įstaiga; potencialus jo režimo finansavimo šaltinis.
  Bashir Saadwi Street, Tripolis, Tarabulus, Libija.
  Įtraukimo į JT sąrašą data: 2011 3 17.“ |
| --- | --- |

5.

Libijos nacionalinė naftos korporacija

Muammar QADHAFI ir jo šeimos kontroliuojama įstaiga; potencialus jo režimo finansavimo šaltinis.

Bashir Saadwi Street, Tripolis, Tarabulus, Libija.

Įtraukimo į JT sąrašą data: 2011 3 17.“

---

II PRIEDAS

„III PRIEDAS

Fizinių ir juridinių asmenų, subjektų ar organizacijų, nurodytų 6 straipsnio 2 dalyje, sąrašas

| | Vardas, pavardė | Tapatybės nustatymo informacija | Įtraukimo į sąrašą priežastys | Įtraukimo į sąrašą data |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | ABDULHAFIZ, Pulkininkas Mas'ud | Pareigos: Ginkluotųjų pajėgų vadas | Trečiasis ginkluotųjų pajėgų vadovavimo grandinėje Svarbus vaidmuo karinės žvalgybos srityje | 2011 2 28 |
| 2. | ABDUSSALAM, Abdussalam Mohammed | Pareigos: Išorės saugumo organizacijos kovos su terorizmu padalinio vadovas
  Gimimo data: 1952 m.
  Gimimo vieta: Tripolis, Libija | Žinomas Revoliucinio komiteto narys. Artimas Muammar QADHAFI bendrininkas. | 2011 2 28 |
| 3. | ABU SHAARIYA | Pareigos: Išorės saugumo organizacijos vadovo pavaduotojas | Žinomas režimo vykdomosios struktūros narys. Muammar QADHAFI svainis. | 2011 2 28 |
| 4. | ASHKAL, Al-Barrani | Pareigos: Karinės žvalgybos direktoriaus pavaduotojas | Vyresnysis režimo narys. | 2011 2 28 |
| 5. | ASHKAL, Omar | Pareigos: Revoliucinių komitetų judėjimo vadovas
  Gimimo vieta: Sirtas, Libija | Revoliuciniai komitetai vykdė smurtinius veiksmus prieš demonstrantus. | 2011 2 28 |
| 6. | AL-BAGHDADI, dr. Abdulqader Mohammed | Pareigos: Revoliucinių komitetų ryšių palaikymo biuro vadovas.
  Paso Nr.: B010574
  Gimimo data: 1950 7 1 | Revoliuciniai komitetai vykdė smurtinius veiksmus prieš demonstrantus. | 2011 2 28 |
| 7. | DIBRI, Abdulqader Yusef | Pareigos: Muammar QADHAFI asmens apsaugos tarnybos vadovas
  Gimimo data: 1946 m.
  Gimimo vieta: Hjuonas, Libija | Atsakingas už režimo saugumą. Praeityje vykdė smurtinius veiksmus prieš disidentus. | 2011 2 28 |
| 8. | QADHAF AL-DAM, Ahmed Mohammed | Gimimo data: 1952 m.
  Gimimo vieta: Egiptas | Muammar QADHAFI pusbrolis. Manoma, kad nuo 1995 m. jis vadovauja elitinės armijos batalionui, atsakingam už M. Qadhafi asmens apsaugą, ir atlieka vieną iš pagrindinių vaidmenų Išorės saugumo organizacijoje. Jis dalyvauja planuojant operacijas prieš Libijos disidentus užsienyje ir tiesiogiai dalyvavo teroristinėje veikloje. | 2011 2 28 |
| 9. | QADHAF AL-DAM, Sayyid Mohammed | Gimimo data: 1948 m.
  Gimimo vieta: Sirtas, Libija | Muammar QADHAFI pusbrolis. Devintajame dešimtmetyje Sayyid dalyvavo disidentų žudynėse ir įtariamas dėl keleto mirčių Europoje. Be to, manoma, kad jis dalyvavo tiekiant ginklus. | 2011 2 28 |
| 10. | AL-BARASSI, Safia Farkash | Gimimo data: 1952 m.
  Gimimo vieta: al Baida, Libija | Muammar QADHAFI žmona.
  Glaudi sąsaja su režimu. | 2011 2 28 |
| 11. | SALEH, Bachir | Gimimo data: 1946 m.
  Gimimo vieta: Traghen | Šalies vadovo kabineto vadovas.
  Glaudi sąsaja su režimu. | 2011 2 28 |
| 12. | Generolas TOHAMI, Khaled | Gimimo data: 1946 m.
  Gimimo vieta: Genzur | Vidaus saugumo biuro direktorius.
  Glaudžios sąsajos su režimu. | 2011 2 28 |
| 13. | FARKASH, Mohammed Boucharaya | Gimimo data: 1949 m. liepos 1 d.
  Gimimo vieta: al Baida | Išorės saugumo biuro žvalgybos skyriaus direktorius.
  Glaudžios sąsajos su režimu. | 2011 2 28 |
| 14. | ZARTI, Mustafa | Gimęs 1970 m. kovo 29 d., Austrijos pilietis (paso Nr. P1362998, galioja nuo 2006 m. lapkričio 6 d. iki 2016 m. lapkričio 5 d.) | Glaudi sąsaja su režimu; Libijos investicijų agentūros generalinio direktoriaus pavaduotojas, Nacionalinės naftos korporacijos valdybos narys ir Pirmojo energetikos banko Bahreine pirmininko pavaduotojas | 2011 3 10 |
| 15. | EL-KASSIM ZOUAI, Mohamed Abou | | Generalinio liaudies kongreso generalinis sekretorius; dalyvavimas vykdant smurtinius veiksmus prieš demonstrantus. | 2011 3 21 |
| 16. | AL-MAHMOUDI, Baghdadi | | Pulkininko Kadhafi vyriausybės ministras pirmininkas; dalyvavimas vykdant smurtinius veiksmus prieš demonstrantus. | 2011 3 21 |
| 17. | HIJAZI, Mohamad Mahmoud | | Pulkininko Kadhafi vyriausybės sveikatos ir aplinkos ministras; dalyvavimas vykdant smurtinius veiksmus prieš demonstrantus. | 2011 3 21 |
| 18. | ZLITNI, Abdelhaziz | Gimimo data: 1935 m. | Pulkininko Kadhafi vyriausybės planavimo ir finansų ministras; dalyvavimas vykdant smurtinius veiksmus prieš demonstrantus. | 2011 3 21 |
| 19. | HOUEJ, Mohamad Ali | Gimimo data: 1949 m.
  Gimimo vieta: Al-Azizia (prie Tripolio) | Pulkininko Kadhafi vyriausybės pramonės, ūkio ir prekybos ministras; dalyvavimas vykdant smurtinius veiksmus prieš demonstrantus. | 2011 3 21 |
| 20. | AL-GAOUD, Abdelmajid | | Pulkininko Kadhafi vyriausybės žemės ūkio ir gyvūnijos bei jūrų išteklių ministras. | 2011 3 21 |
| 21. | AL-CHARIF, Ibrahim Zarroug | | Pulkininko Kadhafi vyriausybės socialinių reikalų ministras; dalyvavimas vykdant smurtinius veiksmus prieš demonstrantus. | 2011 3 21 |
| 22. | FAKHIRI, Abdelkebir Mohamad | | Pulkininko Kadhafi vyriausybės švietimo, aukštojo mokslo ir mokslinių tyrimų reikalų ministras; dalyvavimas vykdant smurtinius veiksmus prieš demonstrantus. | 2011 3 21 |
| 23. | ZIDANE, Mohamad Ali | | Pulkininko Kadhafi vyriausybės transporto ministras; dalyvavimas vykdant smurtinius veiksmus prieš demonstrantus. | 2011 3 21 |
| 24. | KOUSSA, Moussa Mohamad | | Pulkininko Kadhafi vyriausybės užsienio reikalų ministras; dalyvavimas vykdant smurtinius veiksmus prieš demonstrantus. | 2011 3 21 |
| 25. | MANSOUR, Abdallah | | Artimas pulkininko Kadhafi bendražygis, kuriam tenka vienas iš svarbiausių vaidmenų saugumo tarnybose; buvęs radijo ir televizijos direktorius; dalyvavimas vykdant smurtinius veiksmus prieš demonstrantus. | 2011 3 21 |

Vardas, pavardė

Tapatybės nustatymo informacija

Įtraukimo į sąrašą priežastys

Įtraukimo į sąrašą data

1.

ABDULHAFIZ, Pulkininkas Mas'ud

Pareigos: Ginkluotųjų pajėgų vadas

Trečiasis ginkluotųjų pajėgų vadovavimo grandinėje Svarbus vaidmuo karinės žvalgybos srityje

2011 2 28

2.

ABDUSSALAM, Abdussalam Mohammed

Pareigos: Išorės saugumo organizacijos kovos su terorizmu padalinio vadovas

Gimimo data: 1952 m.

Gimimo vieta: Tripolis, Libija

Žinomas Revoliucinio komiteto narys. Artimas Muammar QADHAFI bendrininkas.

2011 2 28

3.

ABU SHAARIYA

Pareigos: Išorės saugumo organizacijos vadovo pavaduotojas

Žinomas režimo vykdomosios struktūros narys. Muammar QADHAFI svainis.

2011 2 28

4.

ASHKAL, Al-Barrani

Pareigos: Karinės žvalgybos direktoriaus pavaduotojas

Vyresnysis režimo narys.

2011 2 28

5.

ASHKAL, Omar

Pareigos: Revoliucinių komitetų judėjimo vadovas

Gimimo vieta: Sirtas, Libija

Revoliuciniai komitetai vykdė smurtinius veiksmus prieš demonstrantus.

2011 2 28

6.

AL-BAGHDADI, dr. Abdulqader Mohammed

Pareigos: Revoliucinių komitetų ryšių palaikymo biuro vadovas.

Paso Nr.: B010574

Gimimo data: 1950 7 1

Revoliuciniai komitetai vykdė smurtinius veiksmus prieš demonstrantus.

2011 2 28

7.

DIBRI, Abdulqader Yusef

Pareigos: Muammar QADHAFI asmens apsaugos tarnybos vadovas

Gimimo data: 1946 m.

Gimimo vieta: Hjuonas, Libija

Atsakingas už režimo saugumą. Praeityje vykdė smurtinius veiksmus prieš disidentus.

2011 2 28

8.

QADHAF AL-DAM, Ahmed Mohammed

Gimimo data: 1952 m.

Gimimo vieta: Egiptas

Muammar QADHAFI pusbrolis. Manoma, kad nuo 1995 m. jis vadovauja elitinės armijos batalionui, atsakingam už M. Qadhafi asmens apsaugą, ir atlieka vieną iš pagrindinių vaidmenų Išorės saugumo organizacijoje. Jis dalyvauja planuojant operacijas prieš Libijos disidentus užsienyje ir tiesiogiai dalyvavo teroristinėje veikloje.

2011 2 28

9.

QADHAF AL-DAM, Sayyid Mohammed

Gimimo data: 1948 m.

Gimimo vieta: Sirtas, Libija

Muammar QADHAFI pusbrolis. Devintajame dešimtmetyje Sayyid dalyvavo disidentų žudynėse ir įtariamas dėl keleto mirčių Europoje. Be to, manoma, kad jis dalyvavo tiekiant ginklus.

2011 2 28

10.

AL-BARASSI, Safia Farkash

Gimimo data: 1952 m.

Gimimo vieta: al Baida, Libija

Muammar QADHAFI žmona.

Glaudi sąsaja su režimu.

2011 2 28

11.

SALEH, Bachir

Gimimo data: 1946 m.

Gimimo vieta: Traghen

Šalies vadovo kabineto vadovas.

Glaudi sąsaja su režimu.

2011 2 28

12.

Generolas TOHAMI, Khaled

Gimimo data: 1946 m.

Gimimo vieta: Genzur

Vidaus saugumo biuro direktorius.

Glaudžios sąsajos su režimu.

2011 2 28

13.

FARKASH, Mohammed Boucharaya

Gimimo data: 1949 m. liepos 1 d.

Gimimo vieta: al Baida

Išorės saugumo biuro žvalgybos skyriaus direktorius.

Glaudžios sąsajos su režimu.

2011 2 28

14.

ZARTI, Mustafa

Gimęs 1970 m. kovo 29 d., Austrijos pilietis (paso Nr. P1362998, galioja nuo 2006 m. lapkričio 6 d. iki 2016 m. lapkričio 5 d.)

Glaudi sąsaja su režimu; Libijos investicijų agentūros generalinio direktoriaus pavaduotojas, Nacionalinės naftos korporacijos valdybos narys ir Pirmojo energetikos banko Bahreine pirmininko pavaduotojas

2011 3 10

15.

EL-KASSIM ZOUAI, Mohamed Abou

Generalinio liaudies kongreso generalinis sekretorius; dalyvavimas vykdant smurtinius veiksmus prieš demonstrantus.

2011 3 21

16.

AL-MAHMOUDI, Baghdadi

Pulkininko Kadhafi vyriausybės ministras pirmininkas; dalyvavimas vykdant smurtinius veiksmus prieš demonstrantus.

2011 3 21

17.

HIJAZI, Mohamad Mahmoud

Pulkininko Kadhafi vyriausybės sveikatos ir aplinkos ministras; dalyvavimas vykdant smurtinius veiksmus prieš demonstrantus.

2011 3 21

18.

ZLITNI, Abdelhaziz

Gimimo data: 1935 m.

Pulkininko Kadhafi vyriausybės planavimo ir finansų ministras; dalyvavimas vykdant smurtinius veiksmus prieš demonstrantus.

2011 3 21

19.

HOUEJ, Mohamad Ali

Gimimo data: 1949 m.

Gimimo vieta: Al-Azizia (prie Tripolio)

Pulkininko Kadhafi vyriausybės pramonės, ūkio ir prekybos ministras; dalyvavimas vykdant smurtinius veiksmus prieš demonstrantus.

2011 3 21

20.

AL-GAOUD, Abdelmajid

Pulkininko Kadhafi vyriausybės žemės ūkio ir gyvūnijos bei jūrų išteklių ministras.

2011 3 21

21.

AL-CHARIF, Ibrahim Zarroug

Pulkininko Kadhafi vyriausybės socialinių reikalų ministras; dalyvavimas vykdant smurtinius veiksmus prieš demonstrantus.

2011 3 21

22.

FAKHIRI, Abdelkebir Mohamad

Pulkininko Kadhafi vyriausybės švietimo, aukštojo mokslo ir mokslinių tyrimų reikalų ministras; dalyvavimas vykdant smurtinius veiksmus prieš demonstrantus.

2011 3 21

23.

ZIDANE, Mohamad Ali

Pulkininko Kadhafi vyriausybės transporto ministras; dalyvavimas vykdant smurtinius veiksmus prieš demonstrantus.

2011 3 21

24.

KOUSSA, Moussa Mohamad

Pulkininko Kadhafi vyriausybės užsienio reikalų ministras; dalyvavimas vykdant smurtinius veiksmus prieš demonstrantus.

2011 3 21

25.

MANSOUR, Abdallah

Artimas pulkininko Kadhafi bendražygis, kuriam tenka vienas iš svarbiausių vaidmenų saugumo tarnybose; buvęs radijo ir televizijos direktorius; dalyvavimas vykdant smurtinius veiksmus prieš demonstrantus.

2011 3 21

Subjektai

| | Pavadinimas | Identifikavimo informacija | Įtraukimo į sąrašą priežastys | Įtraukimo į sąrašą data |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Libijos apgyvendinimo ir infrastruktūros valdyba | Tajora, Tripolis, Libija
  Teisinis numeris: 60/2006, Libijos bendrasis liaudies komitetas
  Tel.: +218 21 369 1840,
  faks.: +218 21 369 6447
  http://www.hib.org.ly | Kontroliuojama Muammar Qadhafi ir jo šeimos; galimas jo režimo finansavimo šaltinis | 2011 3 10 |
| 2. | Ekonominio ir socialinio vystymosi fondas (FDES) | Qaser Bin Ghasher kelias, Salaheddine sankr., p.d. 93599, Tripolis, Libija |
| Tel.: +218 21 490 8893; |
| faks: +218 21 491 8893; |
| el. paštas: info@esdf.ly |

Pavadinimas

Identifikavimo informacija

Įtraukimo į sąrašą priežastys

Įtraukimo į sąrašą data

1.

Libijos apgyvendinimo ir infrastruktūros valdyba

Tajora, Tripolis, Libija

Teisinis numeris: 60/2006, Libijos bendrasis liaudies komitetas

Tel.: +218 21 369 1840,

faks.: +218 21 369 6447

http://www.hib.org.ly

Kontroliuojama Muammar Qadhafi ir jo šeimos; galimas jo režimo finansavimo šaltinis

2011 3 10

2.

Ekonominio ir socialinio vystymosi fondas (FDES)

Qaser Bin Ghasher kelias, Salaheddine sankr., p.d. 93599, Tripolis, Libija

Tel.: +218 21 490 8893;

faks: +218 21 491 8893;

el. paštas: info@esdf.ly

Mouammar Kadhafi režimo kontroliuojama įstaiga; potencialus minėto režimo finansavimo šaltinis.

2011 3 21

3.

Libyan Arab African Investment Company – LAAICO

Tinklavietė: http://www.laaico.com

Bendrovė įsteigta 1981 m.

| 76351 Janzour, Libija. 81370 Tripolis, Libija |
| --- |
| Tel.: 00 218 (21) 4890146 – 4890586 - 4892613 |
| faks.: 00 218 (21) 4893800 - 4891867 |
| el. paštas: info@laaico.com |

76351 Janzour, Libija. 81370 Tripolis, Libija

Tel.: 00 218 (21) 4890146 – 4890586 - 4892613

faks.: 00 218 (21) 4893800 - 4891867

el. paštas: info@laaico.com

Mouammar Kadhafi režimo kontroliuojama įstaiga; potencialus minėto režimo finansavimo šaltinis.

2011 3 21

4.

Labdaros organizacijoms ir vystymuisi skirtas Qadhafi fondas

Administracijos kontaktiniai duomenys: Hay Alandalus – Jian St. – Tripolis – p.d..: 1101; LIBIJA

Tel.: (+218) 214778301;

faks: (+218) 214778766;

el. paštas: info@gicdf.org

Mouammar Kadhafi režimo kontroliuojama įstaiga; potencialus minėto režimo finansavimo šaltinis.

2011 3 21

5.

Waatassimou fondas

Būstinė Tripolyje.

Mouammar Kadhafi režimo kontroliuojama įstaiga; potencialus minėto režimo finansavimo šaltinis.

2011 3 21

6.

Libijos radijo ir televizijos generalinis biuras

Kontaktiniai duomenys:

tel.: 00 218 21 444 59 26; 00 21 444 59 00;

faks.: 00 218 21 340 21 07

http://www.ljbc.net;

el. paštas: info@ljbc.net

Viešas neapykantos ir smurto kurstymas dalyvaujant dezinformavimo, susijusio su smurtiniais veiksmais prieš demonstrantus, kampanijose.

2011 3 21

7.

Revoliucinių pajėgų dalinys (pranc. – Corps des gardes révolutionnaires)

Dalyvavimas vykdant smurtinius veiksmus prieš demonstrantus.

2011 3 21

8.

Nacionalinis komercinis bankas

| Orouba g., |
| --- |
| al Baida, |
| Libija |
| Tel.: +218 21-361-2429 |
| faks.: +218 21-446-705 |
| www.ncb.ly |

Orouba g.,

al Baida,

Libija

Tel.: +218 21-361-2429

faks.: +218 21-446-705

www.ncb.ly

Nacionalinis komercinis bankas yra Libijoje veikiantis komercinis bankas. Bankas įsteigtas 1970 m., jo būstinė yra al Baida, Libija. Bankas turi padalinius Tripolyje ir al Baida, taip pat valdo Libijoje esančius filialus. 100% jo akcijų priklauso vyriausybei; potencialus režimo finansavimo šaltinis.

2011 3 21

9.

Gumhouria bankas

| Gumhouria banko pastatas, |
| --- |
| Omar Al Mukhtar al., |
| Giaddal Omer Al Moukhtar, |
| p. d. 685, |
| Tarabulus, |
| Tripolis, |
| Libija |
| Tel.: +218 21-333-4035 +218 21-444-2541 +218 21-444-2544 +218 21-333-4031 |
| faks.: +218 21-444-2476 +218 21-333-2505 |
| el. paštas: info@gumhouria-bank.com.ly |
| Tinklavietė: www.gumhouria-bank.com.ly |

Gumhouria banko pastatas,

Omar Al Mukhtar al.,

Giaddal Omer Al Moukhtar,

p. d. 685,

Tarabulus,

Tripolis,

Libija

Tel.: +218 21-333-4035 +218 21-444-2541 +218 21-444-2544 +218 21-333-4031

faks.: +218 21-444-2476 +218 21-333-2505

el. paštas: info@gumhouria-bank.com.ly

Tinklavietė: www.gumhouria-bank.com.ly

Gumhouria bankas yra Libijoje veikiantis komercinis bankas. Bankas įsteigtas 2008 m., susijungus Al Ummah ir Gumhouria bankams. 100% jo akcijų priklauso vyriausybei; potencialus režimo finansavimo šaltinis.

2011 3 21

10.

Sahara bankas

| Sahara banko pastatas, |
| --- |
| Rugsėjo pirmosios g., |
| p. d. 270, |
| Tarabulus, |
| Tripolis, |
| Libija |
| Tel.: +218 21-379-0022 |
| Faks.: +218 21-333-7922 |
| el. paštas: info@saharabank.com.ly |
| Tinklavietė: www.saharabank.com.ly |

Sahara banko pastatas,

Rugsėjo pirmosios g.,

p. d. 270,

Tarabulus,

Tripolis,

Libija

Tel.: +218 21-379-0022

Faks.: +218 21-333-7922

el. paštas: info@saharabank.com.ly

Tinklavietė: www.saharabank.com.ly

Sahara bankas yra Libijoje veikiantis komercinis bankas. 81% jo akcijų priklauso vyriausybei; potencialus režimo finansavimo šaltinis.

2011 3 21

11.

Azzawia (Azawiya) Refining

| p. d. 6451, |
| --- |
| Tripolis, |
| Libija |
| + 218 023 7976 26778 |
| http://www.arc.com.ly |

p. d. 6451,

Tripolis,

Libija

- 218 023 7976 26778

http://www.arc.com.ly

Mouammar Kadhafi kontroliuojama įmonė, potencialus jo režimo finansavimo šaltinis.

2011 3 21

12.

Naftos ir dujų perdirbimo bendrovė Ras Lanuf (RASCO)

| Naftos ir dujų perdirbimo bendrovės Ras Lanuf pastatas, |
| --- |
| Ras Lanuf miestas, |
| p. d. 2323, |
| Libija |
| Tel.: +218 21-360-5171 + 218 21-360-5177 + 218 21-360-5182 |
| Faks.: +218 21-360-5174 |
| el. paštas: info@raslanuf.ly |
| Tinklavietė: www.raslanuf.ly |

Naftos ir dujų perdirbimo bendrovės Ras Lanuf pastatas,

Ras Lanuf miestas,

p. d. 2323,

Libija

Tel.: +218 21-360-5171 + 218 21-360-5177 + 218 21-360-5182

Faks.: +218 21-360-5174

el. paštas: info@raslanuf.ly

Tinklavietė: www.raslanuf.ly

Mouammar Kadhafi kontroliuojama bendrovė, potencialus jo režimo finansavimo šaltinis.

2011 3 21

13.

Brega

| Pagrindinė būstinė: Azzawia (pakrantės kelias), |
| --- |
| p. d. Azzawia 16649 |
| Tel.: 2 625021 023 / 3611222 |
| Faks.: 3610818 |
| Teleks.:30460 / 30461 / 30462 |

Pagrindinė būstinė: Azzawia (pakrantės kelias),

p. d. Azzawia 16649

Tel.: 2 625021 023 / 3611222

Faks.: 3610818

Teleks.:30460 / 30461 / 30462

Mouammar Kadhafi kontroliuojama įmonė, potencialus jo režimo finansavimo šaltinis.

2011 3 21

14.

Naftos bendrovė Sirte

| Naftos bendrovės Sirte pastatas |
| --- |
| Marsa Al Berga rajonas |
| p. d. 385 |
| Tarabulus |
| Tripolis |
| Libija |
| Tel.: +218 21-361-0376 +218 21-361-0390 |
| Faks.: +218 21-361-0604 +218 21-360-5118 |
| el. paštas: info@soc.com.ly |
| Tinklavietė: www.soc.com.ly |

Naftos bendrovės Sirte pastatas

Marsa Al Berga rajonas

p. d. 385

Tarabulus

Tripolis

Libija

Tel.: +218 21-361-0376 +218 21-361-0390

Faks.: +218 21-361-0604 +218 21-360-5118

el. paštas: info@soc.com.ly

Tinklavietė: www.soc.com.ly

Mouammar Kadhafi kontroliuojama bendrovė, potencialus jo režimo finansavimo šaltinis.

2011 3 21

15.

Naftos bendrovė Waha

| Naftos bendrovės Waha |
| --- |
| biuro vieta: Off Airport Road |
| Tripolis |
| Tarabulus |
| Libija |
| Pašto adresas: p. d. 395 |
| Tripolis |
| Libija |
| Tel.: + 218 21 3331116 |
| Faks.: + 218 21 3337169 |
| Teleks.:21058 |

Naftos bendrovės Waha

biuro vieta: Off Airport Road

Tripolis

Tarabulus

Libija

Pašto adresas: p. d. 395

Tripolis

Libija

Tel.: + 218 21 3331116

Faks.: + 218 21 3337169

Teleks.:21058

Mouammar Kadhafi kontroliuojama bendrovė, potencialus jo režimo finansavimo šaltinis.

2011 3 21“

---

| 24.3.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 78/21 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 78/21

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 289/2011

2011 m. kovo 23 d.

kuriuo ištaisomas Reglamento (ES) Nr. 1272/2009, kuriuo nustatomos bendros išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 įgyvendinimo taisyklės, susijusios su žemės ūkio produktų supirkimu ir pardavimu taikant valstybės intervenciją, tekstas vengrų kalba

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas (Bendrą bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentą) (1), ypač į jo 43 straipsnio a, aa, c, d, f, j, k ir l punktus kartu su 4 straipsniu,

kadangi:

| (1) | Komisijos reglamento (ES) Nr. 1272/2009 (2) tekste vengrų kalba yra dvi klaidos, kurias reikia ištaisyti nuo Reglamento (ES) Nr. 1272/2009 taikymo pradžios dienos. |
| --- | --- |

(1)

Komisijos reglamento (ES) Nr. 1272/2009 (2) tekste vengrų kalba yra dvi klaidos, kurias reikia ištaisyti nuo Reglamento (ES) Nr. 1272/2009 taikymo pradžios dienos.

| (2) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Bendro žemės ūkio rinkų organizavimo vadybos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(2)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Bendro žemės ūkio rinkų organizavimo vadybos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

(Taikoma tik tekstui vengrų kalba.)

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Jis taikomas nuo 2010 m. kovo 1 d.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2011 m. kovo 23 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

José Manuel BARROSO

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 349, 2009 12 29, p. 1.

2

---

| 24.3.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 78/22 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 78/22

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 290/2011

2011 m. kovo 23 d.

kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas („Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas“) (1),

atsižvelgdama į 2007 m. gruodžio 21 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1580/2007, nustatantį Tarybos reglamentų (EB) Nr. 2200/96, (EB) Nr. 2201/96 ir (EB) Nr. 1182/2007 įgyvendinimo vaisių ir daržovių sektoriuje taisykles (2), ypač į jo 138 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

Reglamente (EB) Nr. 1580/2007, taikant daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, yra numatyti kriterijai, kuriuos Komisija taiko nustatydama standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, išvardytiems minėto reglamento XV priedo A dalyje,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1580/2007 138 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2011 m. kovo 24 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2011 m. kovo 23 d.

Komisijos vardu, Pirmininko vardu

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 350, 2007 12 31, p. 1.

2

---

PRIEDAS

Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0702 00 00 | ET | 73,9 |
| IL | 82,8 |
| MA | 53,7 |
| TN | 115,9 |
| TR | 81,7 |
| ZZ | 81,6 |
| 0707 00 05 | EG | 170,1 |
| TR | 147,0 |
| ZZ | 158,6 |
| 0709 90 70 | MA | 39,2 |
| TR | 109,9 |
| ZZ | 74,6 |
| 0805 10 20 | EG | 54,1 |
| IL | 78,1 |
| MA | 53,8 |
| TN | 51,1 |
| TR | 74,0 |
| ZZ | 62,2 |
| 0805 50 10 | EG | 66,4 |
| MA | 45,2 |
| TR | 53,6 |
| ZZ | 55,1 |
| 0808 10 80 | AR | 91,7 |
| BR | 88,0 |
| CA | 88,7 |
| CL | 99,7 |
| CN | 84,0 |
| MK | 50,2 |
| US | 143,1 |
| UY | 66,1 |
| ZA | 98,4 |
| ZZ | 90,0 |
| 0808 20 50 | AR | 92,8 |
| CL | 83,9 |
| CN | 56,3 |
| US | 79,9 |
| ZA | 97,0 |
| ZZ | 82,0 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0702 00 00

ET

73,9

IL

82,8

MA

53,7

TN

115,9

TR

81,7

ZZ

81,6

0707 00 05

EG

170,1

TR

147,0

ZZ

158,6

0709 90 70

MA

39,2

TR

109,9

ZZ

74,6

0805 10 20

EG

54,1

IL

78,1

MA

53,8

TN

51,1

TR

74,0

ZZ

62,2

0805 50 10

EG

66,4

MA

45,2

TR

53,6

ZZ

55,1

0808 10 80

AR

91,7

BR

88,0

CA

88,7

CL

99,7

CN

84,0

MK

50,2

US

143,1

UY

66,1

ZA

98,4

ZZ

90,0

0808 20 50

AR

92,8

CL

83,9

CN

56,3

US

79,9

ZA

97,0

ZZ

82,0

---

(1)  Šalių nomenklatūra yra nustatyta Komisijos Reglamentu (EB) Nr. 1833/2006 (OL L 354, 2006 12 14, p. 19). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.

---

SPRENDIMAI

| 24.3.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 78/24 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 78/24

---

TARYBOS SPRENDIMAS 2011/178/BUSP

2011 m. kovo 23 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2011/137/BUSP dėl ribojamųjų priemonių atsižvelgiant į padėtį Libijoje

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 29 straipsnį,

kadangi:

| (1) | 2011 m. vasario 28 d. Taryba priėmė Sprendimą 2011/137/BUSP dėl ribojamųjų priemonių atsižvelgiant į padėtį Libijoje (1), kuriuo įgyvendinama Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliucija (JT ST rezoliucija) 1970 (2011). |
| --- | --- |

(1)

2011 m. vasario 28 d. Taryba priėmė Sprendimą 2011/137/BUSP dėl ribojamųjų priemonių atsižvelgiant į padėtį Libijoje (1), kuriuo įgyvendinama Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliucija (JT ST rezoliucija) 1970 (2011).

| (2) | 2011 m. kovo 17 d. Jungtinių Tautų Saugumo Taryba priėmė JT ST rezoliuciją 1973 (2011), kuria buvo išplėsta ribojamųjų priemonių, nustatytų JT ST rezoliucija 1970 (2011), taikymo sritis ir nustatytos papildomos ribojamosios priemonės Libijai. |
| --- | --- |

(2)

2011 m. kovo 17 d. Jungtinių Tautų Saugumo Taryba priėmė JT ST rezoliuciją 1973 (2011), kuria buvo išplėsta ribojamųjų priemonių, nustatytų JT ST rezoliucija 1970 (2011), taikymo sritis ir nustatytos papildomos ribojamosios priemonės Libijai.

| (3) | Sprendimą 2011/137/BUSP reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti. |
| --- | --- |

(3)

Sprendimą 2011/137/BUSP reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti.

| (4) | Sąjunga turi imtis papildomų veiksmų, kad būtų įgyvendintos tam tikros priemonės, |
| --- | --- |

(4)

Sąjunga turi imtis papildomų veiksmų, kad būtų įgyvendintos tam tikros priemonės,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Sprendimas 2011/137/BUSP iš dalies keičiamas taip:

| 1) | Įrašomas šis straipsnis:
  „3a straipsnis
  1.   Valstybės narės imasi būtinų priemonių, kad užkirstų kelią jų jurisdikcijai priklausančių orlaivių skrydžiams Libijos oro erdvėje, atsižvelgdamos į poreikį padėti apsaugoti civilius gyventojus.
  2.   1 dalis netaikoma tokiems skrydžiams, kurie vykdomi vien humanitariniais tikslais, pavyzdžiui, teikiant pagalbą, įskaitant medicinos priemones, maisto produktus, humanitarinius darbuotojus ir susijusią pagalbą, arba sudarant palankesnes sąlygas tokios pagalbos teikimui, arba vykdant užsienio piliečių evakuaciją iš Libijos, taip pat ji netaikoma skrydžiams, leidžiamiems pagal JT ST rezoliucijos 1973 (2011) 4 arba 8 punktus, ir kitiems skrydžiams, kuriuos valstybės narės, veikiančios pagal JT ST rezoliucijos 1973 (2011) 8 punkte suteiktą leidimą, laiko būtinais Libijos žmonių naudai.“. |
| --- | --- |

1)

Įrašomas šis straipsnis:

„3a straipsnis

1.   Valstybės narės imasi būtinų priemonių, kad užkirstų kelią jų jurisdikcijai priklausančių orlaivių skrydžiams Libijos oro erdvėje, atsižvelgdamos į poreikį padėti apsaugoti civilius gyventojus.

2.   1 dalis netaikoma tokiems skrydžiams, kurie vykdomi vien humanitariniais tikslais, pavyzdžiui, teikiant pagalbą, įskaitant medicinos priemones, maisto produktus, humanitarinius darbuotojus ir susijusią pagalbą, arba sudarant palankesnes sąlygas tokios pagalbos teikimui, arba vykdant užsienio piliečių evakuaciją iš Libijos, taip pat ji netaikoma skrydžiams, leidžiamiems pagal JT ST rezoliucijos 1973 (2011) 4 arba 8 punktus, ir kitiems skrydžiams, kuriuos valstybės narės, veikiančios pagal JT ST rezoliucijos 1973 (2011) 8 punkte suteiktą leidimą, laiko būtinais Libijos žmonių naudai.“.

| 2) | 4 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:
  „1.   Derindamos veiksmus su nacionalinės valdžios institucijomis, laikydamosi nacionalinės teisės aktų ir tarptautinės teisės, visų pirma jūrų teisės ir atitinkamų tarptautinių civilinės aviacijos susitarimų, valstybės narės savo teritorijoje, įskaitant jų jūrų uostus ir oro uostus, ir atviroje jūroje tikrina į Libiją arba iš jos vykstančius laivus ir orlaivius, jeigu jos turi patikimos informacijos, kad tokių laivų ir orlaivių krovinyje yra objektų, kuriuos pagal šį sprendimą yra draudžiama tiekti, parduoti, perduoti ar eksportuoti.“. |
| --- | --- |

2)

4 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Derindamos veiksmus su nacionalinės valdžios institucijomis, laikydamosi nacionalinės teisės aktų ir tarptautinės teisės, visų pirma jūrų teisės ir atitinkamų tarptautinių civilinės aviacijos susitarimų, valstybės narės savo teritorijoje, įskaitant jų jūrų uostus ir oro uostus, ir atviroje jūroje tikrina į Libiją arba iš jos vykstančius laivus ir orlaivius, jeigu jos turi patikimos informacijos, kad tokių laivų ir orlaivių krovinyje yra objektų, kuriuos pagal šį sprendimą yra draudžiama tiekti, parduoti, perduoti ar eksportuoti.“.

| 3) | Įrašomas šis straipsnis:
  „4a straipsnis
  1.   Valstybės narės neduoda leidimo Libijoje registruotiems, arba Libijos piliečiams ar bendrovėms priklausantiems, arba jų valdomiems orlaiviams pakilti iš jų teritorijos, nusileisti joje arba skristi virš jos, išskyrus atvejus, kai konkretų skrydį iš anksto patvirtino Sankcijų komitetas, arba avarinio tūpimo atveju.
  2.   Valstybės narės neduoda leidimo bet kokiems orlaiviams pakilti iš jų teritorijos, nusileisti joje arba skristi virš jos, jeigu jos turi patikimos informacijos, kad orlaivyje yra objektų, kuriuos pagal šį sprendimą yra draudžiama tiekti, parduoti, perduoti ar eksportuoti, įskaitant ginkluotų samdinių suteikimą, išskyrus avarinio tūpimo atveju.“. |
| --- | --- |

3)

Įrašomas šis straipsnis:

„4a straipsnis

1.   Valstybės narės neduoda leidimo Libijoje registruotiems, arba Libijos piliečiams ar bendrovėms priklausantiems, arba jų valdomiems orlaiviams pakilti iš jų teritorijos, nusileisti joje arba skristi virš jos, išskyrus atvejus, kai konkretų skrydį iš anksto patvirtino Sankcijų komitetas, arba avarinio tūpimo atveju.

2.   Valstybės narės neduoda leidimo bet kokiems orlaiviams pakilti iš jų teritorijos, nusileisti joje arba skristi virš jos, jeigu jos turi patikimos informacijos, kad orlaivyje yra objektų, kuriuos pagal šį sprendimą yra draudžiama tiekti, parduoti, perduoti ar eksportuoti, įskaitant ginkluotų samdinių suteikimą, išskyrus avarinio tūpimo atveju.“.

| 4) | 5 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:
  „1.   Valstybės narės imasi būtinų priemonių, kad užkirstų kelią atvykimui į jų teritorijas ar tranzitui per jas:






  a) | JT ST rezoliucijos 1970 (2011) I priede išvardytiems asmenims ir kitiems asmenims, kuriuos nurodo Saugumo Taryba arba Komitetas pagal JT ST rezoliucijos 1970 (2011) 22 punktą ir JT ST rezoliucijos 1973 (2011) 23 punktą, nurodytiems šio sprendimo I priedo sąraše; |
| --- | --- | --- |

4)

5 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Valstybės narės imasi būtinų priemonių, kad užkirstų kelią atvykimui į jų teritorijas ar tranzitui per jas:

a)

JT ST rezoliucijos 1970 (2011) I priede išvardytiems asmenims ir kitiems asmenims, kuriuos nurodo Saugumo Taryba arba Komitetas pagal JT ST rezoliucijos 1970 (2011) 22 punktą ir JT ST rezoliucijos 1973 (2011) 23 punktą, nurodytiems šio sprendimo I priedo sąraše;

| b) | į šio sprendimo I priedo sąrašą neįtrauktiems asmenims, kurie yra susiję su nurodymu vykdyti rimtus Libijos žmonių žmogaus teisių pažeidimus, jų valdymu ar kitokiu vadovavimu juos atliekant ar yra prie jų prisidėję, be kita ko, būdami susiję su išpuolių prieš civilius gyventojus ir gamybos įrenginius planavimu, valdymu, nurodymu juos vykdyti ir jų vykdymu, pažeidžiant tarptautinę teisę, įskaitant apšaudymą iš oro, ar prie to prisidėję, arba kurie veikia tų asmenų pavedimu ar jų vardu arba jiems vadovaujant, nurodytiems šio sprendimo II priedo sąraše.“. |
| --- | --- |

b)

į šio sprendimo I priedo sąrašą neįtrauktiems asmenims, kurie yra susiję su nurodymu vykdyti rimtus Libijos žmonių žmogaus teisių pažeidimus, jų valdymu ar kitokiu vadovavimu juos atliekant ar yra prie jų prisidėję, be kita ko, būdami susiję su išpuolių prieš civilius gyventojus ir gamybos įrenginius planavimu, valdymu, nurodymu juos vykdyti ir jų vykdymu, pažeidžiant tarptautinę teisę, įskaitant apšaudymą iš oro, ar prie to prisidėję, arba kurie veikia tų asmenų pavedimu ar jų vardu arba jiems vadovaujant, nurodytiems šio sprendimo II priedo sąraše.“.

| 5) | 6 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:
  „1.   Visos lėšos, kitas finansinis turtas ir ekonominiai ištekliai, kurie tiesiogiai ar netiesiogiai nuosavybės teise priklauso arba kuriuos kontroliuoja:






  a) | JT ST rezoliucijos 1970 (2011) II priede išvardyti asmenys ir subjektai bei kiti asmenys ir subjektai, kuriuos nurodo Saugumo Taryba arba Komitetas pagal JT ST rezoliucijos 1970 (2011) 22 punktą ir JT ST rezoliucijos 1973 (2011) 19 ir 23 punktus, išvardyti šio sprendimo III priede; |
| --- | --- | --- |

5)

6 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Visos lėšos, kitas finansinis turtas ir ekonominiai ištekliai, kurie tiesiogiai ar netiesiogiai nuosavybės teise priklauso arba kuriuos kontroliuoja:

a)

JT ST rezoliucijos 1970 (2011) II priede išvardyti asmenys ir subjektai bei kiti asmenys ir subjektai, kuriuos nurodo Saugumo Taryba arba Komitetas pagal JT ST rezoliucijos 1970 (2011) 22 punktą ir JT ST rezoliucijos 1973 (2011) 19 ir 23 punktus, išvardyti šio sprendimo III priede;

| b) | į šio sprendimo III priedo sąrašą neįtraukti asmenys ir subjektai, kurie yra susiję su nurodymu įvykdyti rimtus Libijos žmonių žmogaus teisių pažeidimus, jų valdymu ar kitokiu vadovavimu juos atliekant ar prie jų yra prisidėję, be kita ko, būdami susiję su išpuolių prieš civilius gyventojus ir gamybos įrenginius planavimu, valdymu, nurodymu juos vykdyti arba jų vykdymu, pažeidžiant tarptautinę teisę, įskaitant apšaudymą iš oro, ar prie to prisidėję, arba Libijos valdžios institucijos, arba asmenys ir subjektai, kurie pažeidė arba prisidėjo pažeidžiant JT ST rezoliucijos 1970 (2011) arba šio sprendimo nuostatas, arba jų vardu ir jiems vadovaujant veikiantys asmenys ar subjektai, arba jiems ar III priede išvardytiems asmenims ir subjektams nuosavybės teise priklausantys ar jų kontroliuojami subjektai, išvardyti šio sprendimo IV priede, |
| --- | --- |

b)

į šio sprendimo III priedo sąrašą neįtraukti asmenys ir subjektai, kurie yra susiję su nurodymu įvykdyti rimtus Libijos žmonių žmogaus teisių pažeidimus, jų valdymu ar kitokiu vadovavimu juos atliekant ar prie jų yra prisidėję, be kita ko, būdami susiję su išpuolių prieš civilius gyventojus ir gamybos įrenginius planavimu, valdymu, nurodymu juos vykdyti arba jų vykdymu, pažeidžiant tarptautinę teisę, įskaitant apšaudymą iš oro, ar prie to prisidėję, arba Libijos valdžios institucijos, arba asmenys ir subjektai, kurie pažeidė arba prisidėjo pažeidžiant JT ST rezoliucijos 1970 (2011) arba šio sprendimo nuostatas, arba jų vardu ir jiems vadovaujant veikiantys asmenys ar subjektai, arba jiems ar III priede išvardytiems asmenims ir subjektams nuosavybės teise priklausantys ar jų kontroliuojami subjektai, išvardyti šio sprendimo IV priede,

įšaldomi.“.

| 6) | 6 straipsnis papildomas šia dalimi:
  „4a.   Šio sprendimo IV priede išvardytų asmenų ir subjektų atžvilgiu išimtys taip pat gali būti taikomos lėšoms ir ekonominiams ištekliams, kurie yra būtini humanitariniais tikslais, pavyzdžiui, teikiant pagalbą, įskaitant medicinos priemones, maisto produktus, elektros tiekimą, humanitarinius darbuotojus ir susijusią pagalbą, arba sudarant palankesnes sąlygas tokios pagalbos teikimui, arba vykdant užsienio piliečių evakuaciją iš Libijos.“. |
| --- | --- |

6)

6 straipsnis papildomas šia dalimi:

„4a.   Šio sprendimo IV priede išvardytų asmenų ir subjektų atžvilgiu išimtys taip pat gali būti taikomos lėšoms ir ekonominiams ištekliams, kurie yra būtini humanitariniais tikslais, pavyzdžiui, teikiant pagalbą, įskaitant medicinos priemones, maisto produktus, elektros tiekimą, humanitarinius darbuotojus ir susijusią pagalbą, arba sudarant palankesnes sąlygas tokios pagalbos teikimui, arba vykdant užsienio piliečių evakuaciją iš Libijos.“.

| 7) | Įrašomas šis straipsnis:
  „6a straipsnis
  Valstybės narės reikalauja, kad jų piliečiai, jų jurisdikcijai priklausantys asmenys ir jų teritorijoje įsisteigusios ar jų jurisdikcijai priklausančios įmonės būtų budrūs užsiimdami verslu su Libijoje įsisteigusiais ar Libijos jurisdikcijai priklausančiais subjektais, bei jų vardu arba jiems vadovaujant veikiančiais asmenimis ir subjektais, bei jiems nuosavybės teise priklausančiais ar jų kontroliuojamais subjektais, siekiant užkirsti kelią tokiam verslui, kurį vykdant galėtų būti prisidėta prie smurto ir jėgos panaudojimo prieš civilius gyventojus.“. |
| --- | --- |

7)

Įrašomas šis straipsnis:

„6a straipsnis

Valstybės narės reikalauja, kad jų piliečiai, jų jurisdikcijai priklausantys asmenys ir jų teritorijoje įsisteigusios ar jų jurisdikcijai priklausančios įmonės būtų budrūs užsiimdami verslu su Libijoje įsisteigusiais ar Libijos jurisdikcijai priklausančiais subjektais, bei jų vardu arba jiems vadovaujant veikiančiais asmenimis ir subjektais, bei jiems nuosavybės teise priklausančiais ar jų kontroliuojamais subjektais, siekiant užkirsti kelią tokiam verslui, kurį vykdant galėtų būti prisidėta prie smurto ir jėgos panaudojimo prieš civilius gyventojus.“.

2 straipsnis

Sprendimo 2011/137/BUSP I, II, III ir IV priedai pakeičiami atitinkamai šio sprendimo I, II, III ir IV prieduose pateiktu tekstu.

3 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Priimta Briuselyje 2011 m. kovo 23 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

MARTONYI J.

---

(1)  OL L 58, 2011 3 3, p. 53.

1

---

I PRIEDAS

„I PRIEDAS

5 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytų asmenų sąrašas

| 1. | AL-BAGHDADI, Dr Abdulqader Mohammed

  Paso numeris: B010574. Gimimo data: 1950 7 1.
  Revoliucinių komitetų ryšių palaikymo biuro vadovas. Revoliuciniai komitetai vykdė smurtinius veiksmus prieš demonstrantus.
  Įtraukimo į JT sąrašą data: 2011 2 26. |
| --- | --- |

1.

AL-BAGHDADI, Dr Abdulqader Mohammed

Paso numeris: B010574. Gimimo data: 1950 7 1.

Revoliucinių komitetų ryšių palaikymo biuro vadovas. Revoliuciniai komitetai vykdė smurtinius veiksmus prieš demonstrantus.

Įtraukimo į JT sąrašą data: 2011 2 26.

| 2. | DIBRI, Abdulqader Yusef

  Gimimo data: 1946 m. Gimimo vieta: Houn, Libija.
  Muammar QADHAFI asmens apsaugos tarnybos vadovas. Atsakingas už režimo saugumą. Praeityje vykdė smurtinius veiksmus prieš disidentus.
  Įtraukimo į JT sąrašą data: 2011 2 26. |
| --- | --- |

2.

DIBRI, Abdulqader Yusef

Gimimo data: 1946 m. Gimimo vieta: Houn, Libija.

Muammar QADHAFI asmens apsaugos tarnybos vadovas. Atsakingas už režimo saugumą. Praeityje vykdė smurtinius veiksmus prieš disidentus.

Įtraukimo į JT sąrašą data: 2011 2 26.

| 3. | DORDA, Abu Zayd Umar

  Išorės saugumo organizacijos direktorius. Lojalus režimui. Išorės žvalgybos agentūros vadovas.
  Įtraukimo į JT sąrašą data: 2011 2 26. |
| --- | --- |

3.

DORDA, Abu Zayd Umar

Išorės saugumo organizacijos direktorius. Lojalus režimui. Išorės žvalgybos agentūros vadovas.

Įtraukimo į JT sąrašą data: 2011 2 26.

| 4. | JABIR, Generolas Majoras Abu Bakr Yunis

  Gimimo data: 1952 m. Gimimo vieta: Jalo, Libija.
  Gynybos ministras. Bendrai atsakingas už ginkluotųjų pajėgų veiksmus.
  Įtraukimo į JT sąrašą data: 2011 2 26. |
| --- | --- |

4.

JABIR, Generolas Majoras Abu Bakr Yunis

Gimimo data: 1952 m. Gimimo vieta: Jalo, Libija.

Gynybos ministras. Bendrai atsakingas už ginkluotųjų pajėgų veiksmus.

Įtraukimo į JT sąrašą data: 2011 2 26.

| 5. | MATUQ, Matuq Mohammed

  Gimimo data: 1956 m. Gimimo vieta: Komasas.
  Už pagalbines tarnybas atsakingas sekretorius. Vyresnysis režimo narys. Dalyvauja Revoliucinių komitetų veikloje. Praeityje dalyvavo malšinant opozicines idėjas ir vykdant smurtinius veiksmus.
  Įtraukimo į JT sąrašą data: 2011 2 26. |
| --- | --- |

5.

MATUQ, Matuq Mohammed

Gimimo data: 1956 m. Gimimo vieta: Komasas.

Už pagalbines tarnybas atsakingas sekretorius. Vyresnysis režimo narys. Dalyvauja Revoliucinių komitetų veikloje. Praeityje dalyvavo malšinant opozicines idėjas ir vykdant smurtinius veiksmus.

Įtraukimo į JT sąrašą data: 2011 2 26.

| 6. | QADHAF AL-DAM, Sayyid Mohammed

  Gimimo data: 1948 m. Gimimo vieta: Sirte, Libija.
  Muammar QADHAFI pusbrolis. Devintajame dešimtmetyje Sayyid dalyvavo disidentų žudynėse ir įtariamas dėl keleto mirčių Europoje. Be to, manoma, kad jis dalyvavo tiekiant ginklus.
  Įtraukimo į JT sąrašą data: 2011 2 26. |
| --- | --- |

6.

QADHAF AL-DAM, Sayyid Mohammed

Gimimo data: 1948 m. Gimimo vieta: Sirte, Libija.

Muammar QADHAFI pusbrolis. Devintajame dešimtmetyje Sayyid dalyvavo disidentų žudynėse ir įtariamas dėl keleto mirčių Europoje. Be to, manoma, kad jis dalyvavo tiekiant ginklus.

Įtraukimo į JT sąrašą data: 2011 2 26.

| 7. | QADHAFI, Aisha Muammar

  Gimimo data: 1978 m. Gimimo vieta: Tripolis, Libija.
  Muammar QADHAFI duktė. Glaudi sąsaja su režimu.
  Įtraukimo į JT sąrašą data: 2011 2 26. |
| --- | --- |

7.

QADHAFI, Aisha Muammar

Gimimo data: 1978 m. Gimimo vieta: Tripolis, Libija.

Muammar QADHAFI duktė. Glaudi sąsaja su režimu.

Įtraukimo į JT sąrašą data: 2011 2 26.

| 8. | QADHAFI, Hannibal Muammar

  Paso numeris: B/002210. Gimimo data: 1975 9 20. Gimimo vieta: Tripolis, Libija.
  Muammar QADHAFI sūnus. Glaudi sąsaja su režimu.
  Įtraukimo į JT sąrašą data: 2011 2 26. |
| --- | --- |

8.

QADHAFI, Hannibal Muammar

Paso numeris: B/002210. Gimimo data: 1975 9 20. Gimimo vieta: Tripolis, Libija.

Muammar QADHAFI sūnus. Glaudi sąsaja su režimu.

Įtraukimo į JT sąrašą data: 2011 2 26.

| 9. | QADHAFI, Khamis Muammar

  Gimimo data: 1978 m. Gimimo vieta: Tripolis, Libija.
  Muammar QADHAFI sūnus. Glaudi sąsaja su režimu. Vadovauja kariniams daliniams, dalyvaujantiems vykdant demonstracijų represijas.
  Įtraukimo į JT sąrašą data: 2011 2 26. |
| --- | --- |

9.

QADHAFI, Khamis Muammar

Gimimo data: 1978 m. Gimimo vieta: Tripolis, Libija.

Muammar QADHAFI sūnus. Glaudi sąsaja su režimu. Vadovauja kariniams daliniams, dalyvaujantiems vykdant demonstracijų represijas.

Įtraukimo į JT sąrašą data: 2011 2 26.

| 10. | QADHAFI, Mohammed Muammar

  Gimimo data: 1970 m. Gimimo vieta: Tripolis, Libija.
  Muammar QADHAFI sūnus. Glaudi sąsaja su režimu.
  Įtraukimo į JT sąrašą data: 2011 2 26. |
| --- | --- |

10.

QADHAFI, Mohammed Muammar

Gimimo data: 1970 m. Gimimo vieta: Tripolis, Libija.

Muammar QADHAFI sūnus. Glaudi sąsaja su režimu.

Įtraukimo į JT sąrašą data: 2011 2 26.

| 11. | QADHAFI, Muammar Mohammed Abu Minyar

  Gimimo data: 1942 m. Gimimo vieta: Sirte, Libija.
  Revoliucijos lyderis, ginkluotųjų pajėgų vyriausiasis vadas. Atsakingas už nurodymą vykdyti demonstracijų represijas ir žmogaus teisių pažeidimus.
  Įtraukimo į JT sąrašą data: 2011 2 26. |
| --- | --- |

11.

QADHAFI, Muammar Mohammed Abu Minyar

Gimimo data: 1942 m. Gimimo vieta: Sirte, Libija.

Revoliucijos lyderis, ginkluotųjų pajėgų vyriausiasis vadas. Atsakingas už nurodymą vykdyti demonstracijų represijas ir žmogaus teisių pažeidimus.

Įtraukimo į JT sąrašą data: 2011 2 26.

| 12. | QADHAFI, Mutassim

  Gimimo data: 1976 m. Gimimo vieta: Tripolis, Libija.
  Patarėjas nacionalinio saugumo klausimais. Muammar QADHAFI sūnus. Glaudi sąsaja su režimu.
  Įtraukimo į JT sąrašą data: 2011 2 26. |
| --- | --- |

12.

QADHAFI, Mutassim

Gimimo data: 1976 m. Gimimo vieta: Tripolis, Libija.

Patarėjas nacionalinio saugumo klausimais. Muammar QADHAFI sūnus. Glaudi sąsaja su režimu.

Įtraukimo į JT sąrašą data: 2011 2 26.

| 13. | QADHAFI, Saadi

  Paso numeris: 014797. Gimimo data: 1973 5 25.Gimimo vieta: Tripolis, Libija.
  Specialiųjų pajėgų vadas. Muammar QADHAFI sūnus. Glaudi sąsaja su režimu. Vadovauja kariniams daliniams, dalyvaujantiems vykdant demonstracijų represijas.
  Įtraukimo į JT sąrašą data: 2011 2 26. |
| --- | --- |

13.

QADHAFI, Saadi

Paso numeris: 014797. Gimimo data: 1973 5 25.Gimimo vieta: Tripolis, Libija.

Specialiųjų pajėgų vadas. Muammar QADHAFI sūnus. Glaudi sąsaja su režimu. Vadovauja kariniams daliniams, dalyvaujantiems vykdant demonstracijų represijas.

Įtraukimo į JT sąrašą data: 2011 2 26.

| 14. | QADHAFI, Saif al-Arab

  Gimimo data: 1982 m. Gimimo vieta: Tripolis, Libija.
  Muammar QADHAFI sūnus. Glaudi sąsaja su režimu.
  Įtraukimo į JT sąrašą data: 2011 2 26. |
| --- | --- |

14.

QADHAFI, Saif al-Arab

Gimimo data: 1982 m. Gimimo vieta: Tripolis, Libija.

Muammar QADHAFI sūnus. Glaudi sąsaja su režimu.

Įtraukimo į JT sąrašą data: 2011 2 26.

| 15. | QADHAFI, Saif al-Islam

  Paso numeris: B014995. Gimimo data: 1972 6 25.Gimimo vieta: Tripolis, Libija.
  „Qadhafi Foundation“ direktorius. Muammar QADHAFI sūnus. Glaudi sąsaja su režimu. Kurstantys vieši pareiškimai, kuriais skatinamas smurtas prieš protestuotojus.
  Įtraukimo į JT sąrašą data: 2011 2 26. |
| --- | --- |

15.

QADHAFI, Saif al-Islam

Paso numeris: B014995. Gimimo data: 1972 6 25.Gimimo vieta: Tripolis, Libija.

„Qadhafi Foundation“ direktorius. Muammar QADHAFI sūnus. Glaudi sąsaja su režimu. Kurstantys vieši pareiškimai, kuriais skatinamas smurtas prieš protestuotojus.

Įtraukimo į JT sąrašą data: 2011 2 26.

| 16. | AL-SENUSSI, Pulkininkas Abdullah

  Gimimo data: 1949 m. Gimimo vieta: Sudanas.
  Karinės žvalgybos direktorius. Karinės žvalgybos struktūrų dalyvavimas vykdant demonstracijų represijas. Praeityje buvo įtarimų dėl dalyvavimo Abu Selimo kalėjimo aukų žudyme. Nuteistas in absentia už UTA lėktuvo susprogdinimą. Muammar QADHAFI svainis.
  Įtraukimo į JT sąrašą data: 2011 2 26. |
| --- | --- |

16.

AL-SENUSSI, Pulkininkas Abdullah

Gimimo data: 1949 m. Gimimo vieta: Sudanas.

Karinės žvalgybos direktorius. Karinės žvalgybos struktūrų dalyvavimas vykdant demonstracijų represijas. Praeityje buvo įtarimų dėl dalyvavimo Abu Selimo kalėjimo aukų žudyme. Nuteistas in absentia už UTA lėktuvo susprogdinimą. Muammar QADHAFI svainis.

Įtraukimo į JT sąrašą data: 2011 2 26.

| 17. | AL QADHAFI, Quren Salih Quren

  Libijos ambasadorius Čade. Išvyko iš Čado į Sabchą. Tiesiogiai dalyvauja verbuojant režimo samdinius ir koordinuojant jų veiklą.
  Įtraukimo į JT sąrašą data: 2011 3 17. |
| --- | --- |

17.

AL QADHAFI, Quren Salih Quren

Libijos ambasadorius Čade. Išvyko iš Čado į Sabchą. Tiesiogiai dalyvauja verbuojant režimo samdinius ir koordinuojant jų veiklą.

Įtraukimo į JT sąrašą data: 2011 3 17.

| 18. | AL KUNI, Pulkininkas Amid Husain

  Gato gubernatorius (Pietų Libija). Tiesiogiai dalyvauja verbuojant samdinius.
  Įtraukimo į JT sąrašą data: 2011 3 17.“ |
| --- | --- |

18.

AL KUNI, Pulkininkas Amid Husain

Gato gubernatorius (Pietų Libija). Tiesiogiai dalyvauja verbuojant samdinius.

Įtraukimo į JT sąrašą data: 2011 3 17.“

---

II PRIEDAS

„II PRIEDAS

Asmenų, nurodytų 5 straipsnio 1 dalies b punkte, sąrašas

| | Vardas, pavardė | Tapatybės nustatymo informacija | Įtraukimo į sąrašą priežastys | Įtraukimo į sąrašą data |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | ABDULHAFIZ, Pulkininkas Mas'ud | Pareigos: Ginkluotųjų pajėgų vadas | Trečiasis ginkluotųjų pajėgų vadovavimo grandinėje Svarbus vaidmuo karinės žvalgybos srityje | 2011 2 28 |
| 2. | ABDUSSALAM, Abdussalam Mohammed | Pareigos: Išorės saugumo organizacijos kovos su terorizmu padalinio vadovas
  Gimimo data: 1952 m.
  Gimimo vieta: Tripolis, Libija | Žinomas Revoliucinio komiteto narys.
  Artimas Muammar QADHAFI bendrininkas. | 2011 2 28 |
| 3. | ABU SHAARIYA | Pareigos: Išorės saugumo organizacijos vadovo pavaduotojas | Žinomas režimo vykdomosios struktūros narys.
  Muammar QADHAFI svainis. | 2011 2 28 |
| 4. | ASHKAL, Al-Barrani | Pareigos: Karinės žvalgybos direktoriaus pavaduotojas | Vyresnysis režimo narys. | 2011 2 28 |
| 5. | ASHKAL, Omar | Pareigos: Revoliucinių komitetų judėjimo vadovas
  Gimimo vieta: Sirtas, Libija | Revoliuciniai komitetai vykdė smurtinius veiksmus prieš demonstrantus. | 2011 2 28 |
| 6. | QADHAF AL-DAM, Ahmed Mohammed | Gimimo data: 1952 m.
  Gimimo vieta: Egiptas | Muammar QADHAFI pusbrolis. Manoma, kad nuo 1995 m. jis vadovauja elitinės armijos batalionui, atsakingam už M. Qadhafi asmens apsaugą, ir atlieka vieną iš pagrindinių vaidmenų Išorės saugumo organizacijoje. Jis dalyvauja planuojant operacijas prieš Libijos disidentus užsienyje ir tiesiogiai dalyvavo teroristinėje veikloje. | 2011 2 28 |
| 7. | AL-BARASSI, Safia Farkash | Gimimo data: 1952 m.
  Gimimo vieta: al Baida, Libija | Muammar QADHAFI žmona.
  Glaudi sąsaja su režimu. | 2011 2 28 |
| 8. | SALEH, Bachir | Gimimo data: 1946 m.
  Gimimo vieta: Traghen | Šalies vadovo kabineto vadovas.
  Glaudi sąsaja su režimu. | 2011 2 28 |
| 9. | Generolas TOHAMI, Khaled | Gimimo data: 1946 m.
  Gimimo vieta: Genzur | Vidaus saugumo biuro direktorius.
  Glaudi sąsaja su režimu. | 2011 2 28 |
| 10. | FARKASH, Mohammed Boucharaya | Gimimo data: 1949 m. liepos 1 d.
  Gimimo vieta: al Baida | Išorės saugumo biuro žvalgybos skyriaus direktorius.
  Glaudi sąsaja su režimu. | 2011 2 28 |
| 11. | EL-KASSIM ZOUAI, Mohamed Abou | | Generalinio liaudies kongreso generalinis sekretorius; dalyvavimas vykdant smurtinius veiksmus prieš demonstrantus. | 2011 3 21 |
| 12. | AL-MAHMOUDI, Baghdadi | | Pulkininko Kadhafi vyriausybės ministras pirmininkas; dalyvavimas vykdant smurtinius veiksmus prieš demonstrantus. | 2011 3 21 |
| 13. | HIJAZI, Mohamad Mahmoud | | Pulkininko Kadhafi vyriausybės sveikatos ir aplinkos ministras; dalyvavimas vykdant smurtinius veiksmus prieš demonstrantus. | 2011 3 21 |
| 14. | ZLITNI, Abdelhaziz | Gimimo data: 1935 m. | Pulkininko Kadhafi vyriausybės planavimo ir finansų ministras; dalyvavimas vykdant smurtinius veiksmus prieš demonstrantus. | 2011 3 21 |
| 15. | HOUEJ, Mohamad Ali | Gimimo data: 1949 m.
  Gimimo vieta: Al-Azizia (prie Tripolio) | Pulkininko Kadhafi vyriausybės pramonės, ūkio ir prekybos ministras; dalyvavimas vykdant smurtinius veiksmus prieš demonstrantus. | 2011 3 21 |
| 16. | AL-GAOUD, Abdelmajid | | Pulkininko Kadhafi vyriausybės žemės ūkio ir gyvūnijos bei jūrų išteklių ministras. | 2011 3 21 |
| 17. | AL-CHARIF, Ibrahim Zarroug | | Pulkininko Kadhafi vyriausybės socialinių reikalų ministras; dalyvavimas vykdant smurtinius veiksmus prieš demonstrantus. | 2011 3 21 |
| 18. | FAKHIRI, Abdelkebir Mohamad | | Pulkininko Kadhafi vyriausybės švietimo, aukštojo mokslo ir mokslinių tyrimų reikalų ministras; dalyvavimas vykdant smurtinius veiksmus prieš demonstrantus. | 2011 3 21 |
| 19. | ZIDANE, Mohamad Ali | | Pulkininko Kadhafi vyriausybės transporto ministras; dalyvavimas vykdant smurtinius veiksmus prieš demonstrantus. | 2011 3 21 |
| 20. | KOUSSA, Moussa Mohamad | | Pulkininko Kadhafi vyriausybės užsienio reikalų ministras; dalyvavimas vykdant smurtinius veiksmus prieš demonstrantus. | 2011 3 21 |
| 21. | MANSOUR, Abdallah | | Artimas pulkininko Kadhafi bendražygis, kuriam tenka vienas iš svarbiausių vaidmenų saugumo tarnybose; buvęs radijo ir televizijos direktorius; dalyvavimas vykdant smurtinius veiksmus prieš demonstrantus. | 2011 3 21“ |

Vardas, pavardė

Tapatybės nustatymo informacija

Įtraukimo į sąrašą priežastys

Įtraukimo į sąrašą data

1.

ABDULHAFIZ, Pulkininkas Mas'ud

Pareigos: Ginkluotųjų pajėgų vadas

Trečiasis ginkluotųjų pajėgų vadovavimo grandinėje Svarbus vaidmuo karinės žvalgybos srityje

2011 2 28

2.

ABDUSSALAM, Abdussalam Mohammed

Pareigos: Išorės saugumo organizacijos kovos su terorizmu padalinio vadovas

Gimimo data: 1952 m.

Gimimo vieta: Tripolis, Libija

Žinomas Revoliucinio komiteto narys.

Artimas Muammar QADHAFI bendrininkas.

2011 2 28

3.

ABU SHAARIYA

Pareigos: Išorės saugumo organizacijos vadovo pavaduotojas

Žinomas režimo vykdomosios struktūros narys.

Muammar QADHAFI svainis.

2011 2 28

4.

ASHKAL, Al-Barrani

Pareigos: Karinės žvalgybos direktoriaus pavaduotojas

Vyresnysis režimo narys.

2011 2 28

5.

ASHKAL, Omar

Pareigos: Revoliucinių komitetų judėjimo vadovas

Gimimo vieta: Sirtas, Libija

Revoliuciniai komitetai vykdė smurtinius veiksmus prieš demonstrantus.

2011 2 28

6.

QADHAF AL-DAM, Ahmed Mohammed

Gimimo data: 1952 m.

Gimimo vieta: Egiptas

Muammar QADHAFI pusbrolis. Manoma, kad nuo 1995 m. jis vadovauja elitinės armijos batalionui, atsakingam už M. Qadhafi asmens apsaugą, ir atlieka vieną iš pagrindinių vaidmenų Išorės saugumo organizacijoje. Jis dalyvauja planuojant operacijas prieš Libijos disidentus užsienyje ir tiesiogiai dalyvavo teroristinėje veikloje.

2011 2 28

7.

AL-BARASSI, Safia Farkash

Gimimo data: 1952 m.

Gimimo vieta: al Baida, Libija

Muammar QADHAFI žmona.

Glaudi sąsaja su režimu.

2011 2 28

8.

SALEH, Bachir

Gimimo data: 1946 m.

Gimimo vieta: Traghen

Šalies vadovo kabineto vadovas.

Glaudi sąsaja su režimu.

2011 2 28

9.

Generolas TOHAMI, Khaled

Gimimo data: 1946 m.

Gimimo vieta: Genzur

Vidaus saugumo biuro direktorius.

Glaudi sąsaja su režimu.

2011 2 28

10.

FARKASH, Mohammed Boucharaya

Gimimo data: 1949 m. liepos 1 d.

Gimimo vieta: al Baida

Išorės saugumo biuro žvalgybos skyriaus direktorius.

Glaudi sąsaja su režimu.

2011 2 28

11.

EL-KASSIM ZOUAI, Mohamed Abou

Generalinio liaudies kongreso generalinis sekretorius; dalyvavimas vykdant smurtinius veiksmus prieš demonstrantus.

2011 3 21

12.

AL-MAHMOUDI, Baghdadi

Pulkininko Kadhafi vyriausybės ministras pirmininkas; dalyvavimas vykdant smurtinius veiksmus prieš demonstrantus.

2011 3 21

13.

HIJAZI, Mohamad Mahmoud

Pulkininko Kadhafi vyriausybės sveikatos ir aplinkos ministras; dalyvavimas vykdant smurtinius veiksmus prieš demonstrantus.

2011 3 21

14.

ZLITNI, Abdelhaziz

Gimimo data: 1935 m.

Pulkininko Kadhafi vyriausybės planavimo ir finansų ministras; dalyvavimas vykdant smurtinius veiksmus prieš demonstrantus.

2011 3 21

15.

HOUEJ, Mohamad Ali

Gimimo data: 1949 m.

Gimimo vieta: Al-Azizia (prie Tripolio)

Pulkininko Kadhafi vyriausybės pramonės, ūkio ir prekybos ministras; dalyvavimas vykdant smurtinius veiksmus prieš demonstrantus.

2011 3 21

16.

AL-GAOUD, Abdelmajid

Pulkininko Kadhafi vyriausybės žemės ūkio ir gyvūnijos bei jūrų išteklių ministras.

2011 3 21

17.

AL-CHARIF, Ibrahim Zarroug

Pulkininko Kadhafi vyriausybės socialinių reikalų ministras; dalyvavimas vykdant smurtinius veiksmus prieš demonstrantus.

2011 3 21

18.

FAKHIRI, Abdelkebir Mohamad

Pulkininko Kadhafi vyriausybės švietimo, aukštojo mokslo ir mokslinių tyrimų reikalų ministras; dalyvavimas vykdant smurtinius veiksmus prieš demonstrantus.

2011 3 21

19.

ZIDANE, Mohamad Ali

Pulkininko Kadhafi vyriausybės transporto ministras; dalyvavimas vykdant smurtinius veiksmus prieš demonstrantus.

2011 3 21

20.

KOUSSA, Moussa Mohamad

Pulkininko Kadhafi vyriausybės užsienio reikalų ministras; dalyvavimas vykdant smurtinius veiksmus prieš demonstrantus.

2011 3 21

21.

MANSOUR, Abdallah

Artimas pulkininko Kadhafi bendražygis, kuriam tenka vienas iš svarbiausių vaidmenų saugumo tarnybose; buvęs radijo ir televizijos direktorius; dalyvavimas vykdant smurtinius veiksmus prieš demonstrantus.

2011 3 21“

---

III PRIEDAS

„III PRIEDAS

6 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytų asmenų ir subjektų sąrašas

| 1. | QADHAFI, Aisha Muammar

  Gimimo data: 1978 m. Gimimo vieta: Tripolis, Libija.
  Muammar QADHAFI duktė. Glaudi sąsaja su režimu.
  Įtraukimo į JT sąrašą data: 2011 2 26. |
| --- | --- |

1.

QADHAFI, Aisha Muammar

Gimimo data: 1978 m. Gimimo vieta: Tripolis, Libija.

Muammar QADHAFI duktė. Glaudi sąsaja su režimu.

Įtraukimo į JT sąrašą data: 2011 2 26.

| 2. | QADHAFI, Hannibal Muammar

  Paso numeris: B/002210. Gimimo data: 1975 9 20. Gimimo vieta: Tripolis, Libija.
  Muammar QADHAFI sūnus. Glaudi sąsaja su režimu.
  Įtraukimo į JT sąrašą data: 2011 2 26. |
| --- | --- |

2.

QADHAFI, Hannibal Muammar

Paso numeris: B/002210. Gimimo data: 1975 9 20. Gimimo vieta: Tripolis, Libija.

Muammar QADHAFI sūnus. Glaudi sąsaja su režimu.

Įtraukimo į JT sąrašą data: 2011 2 26.

| 3. | QADHAFI, Khamis Muammar

  Gimimo data: 1978 m. Gimimo vieta: Tripolis, Libija.
  Muammar QADHAFI sūnus. Glaudi sąsaja su režimu. Vadovauja kariniams daliniams, dalyvaujantiems vykdant demonstracijų represijas.
  Įtraukimo į JT sąrašą data: 2011 2 26. |
| --- | --- |

3.

QADHAFI, Khamis Muammar

Gimimo data: 1978 m. Gimimo vieta: Tripolis, Libija.

Muammar QADHAFI sūnus. Glaudi sąsaja su režimu. Vadovauja kariniams daliniams, dalyvaujantiems vykdant demonstracijų represijas.

Įtraukimo į JT sąrašą data: 2011 2 26.

| 4. | QADHAFI, Muammar Mohammed Abu Minyar

  Gimimo data: 1942 m. Gimimo vieta: Sirte, Libija.
  Revoliucijos lyderis, ginkluotųjų pajėgų vyriausiasis vadas. Atsakingas už nurodymą vykdyti demonstracijų represijas ir žmogaus teisių pažeidimus.
  Įtraukimo į JT sąrašą data: 2011 2 26. |
| --- | --- |

4.

QADHAFI, Muammar Mohammed Abu Minyar

Gimimo data: 1942 m. Gimimo vieta: Sirte, Libija.

Revoliucijos lyderis, ginkluotųjų pajėgų vyriausiasis vadas. Atsakingas už nurodymą vykdyti demonstracijų represijas ir žmogaus teisių pažeidimus.

Įtraukimo į JT sąrašą data: 2011 2 26.

| 5. | QADHAFI, Mutassim

  Gimimo data: 1976 m. Gimimo vieta: Tripolis, Libija.
  Patarėjas nacionalinio saugumo klausimais. Muammar QADHAFI sūnus. Glaudi sąsaja su režimu.
  Įtraukimo į JT sąrašą data: 2011 2 26. |
| --- | --- |

5.

QADHAFI, Mutassim

Gimimo data: 1976 m. Gimimo vieta: Tripolis, Libija.

Patarėjas nacionalinio saugumo klausimais. Muammar QADHAFI sūnus. Glaudi sąsaja su režimu.

Įtraukimo į JT sąrašą data: 2011 2 26.

| 6. | QADHAFI, Saif al-Islam

  „Qadhafi Foundation“ direktorius. Paso numeris: B014995. Gimimo data: 1972 6 25. Gimimo vieta: Tripolis, Libija. Muammar QADHAFI sūnus. Glaudi sąsaja su režimu. Kurstantys vieši pareiškimai, kuriais skatinamas smurtas prieš protestuotojus.
  Įtraukimo į JT sąrašą data: 2011 2 26. |
| --- | --- |

6.

QADHAFI, Saif al-Islam

„Qadhafi Foundation“ direktorius. Paso numeris: B014995. Gimimo data: 1972 6 25. Gimimo vieta: Tripolis, Libija. Muammar QADHAFI sūnus. Glaudi sąsaja su režimu. Kurstantys vieši pareiškimai, kuriais skatinamas smurtas prieš protestuotojus.

Įtraukimo į JT sąrašą data: 2011 2 26.

| 7. | DORDA, Abu Zayd Umar

  Išorės saugumo organizacijos direktorius. Lojalus režimui. Išorės žvalgybos agentūros vadovas.
  Įtraukimo į JT sąrašą data: 2011 3 17 (įtraukimo į ES sąrašą data: 2011 2 28) |
| --- | --- |

7.

DORDA, Abu Zayd Umar

Išorės saugumo organizacijos direktorius. Lojalus režimui. Išorės žvalgybos agentūros vadovas.

Įtraukimo į JT sąrašą data: 2011 3 17 (įtraukimo į ES sąrašą data: 2011 2 28)

| 8. | JABIR, Generolas Majoras Abu Bakr Yunis

  Gimimo data: 1952 m. Gimimo vieta: Jalo, Libija.
  Gynybos ministras. Bendrai atsakingas už ginkluotųjų pajėgų veiksmus.
  Įtraukimo į JT sąrašą data: 2011 3 17 (įtraukimo į ES sąrašą data: 2011 2 28) |
| --- | --- |

8.

JABIR, Generolas Majoras Abu Bakr Yunis

Gimimo data: 1952 m. Gimimo vieta: Jalo, Libija.

Gynybos ministras. Bendrai atsakingas už ginkluotųjų pajėgų veiksmus.

Įtraukimo į JT sąrašą data: 2011 3 17 (įtraukimo į ES sąrašą data: 2011 2 28)

| 9. | MATUQ, Matuq Mohammed

  Gimimo data: 1956 m. Gimimo vieta: Komasas.
  Už pagalbines tarnybas atsakingas sekretorius. Vyresnysis režimo narys. Dalyvauja Revoliucinių komitetų veikloje. Praeityje dalyvavo malšinant opozicines idėjas ir vykdant smurtinius veiksmus.
  Įtraukimo į JT sąrašą data: 2011 3 17 (įtraukimo į ES sąrašą data: 2011 2 28) |
| --- | --- |

9.

MATUQ, Matuq Mohammed

Gimimo data: 1956 m. Gimimo vieta: Komasas.

Už pagalbines tarnybas atsakingas sekretorius. Vyresnysis režimo narys. Dalyvauja Revoliucinių komitetų veikloje. Praeityje dalyvavo malšinant opozicines idėjas ir vykdant smurtinius veiksmus.

Įtraukimo į JT sąrašą data: 2011 3 17 (įtraukimo į ES sąrašą data: 2011 2 28)

| 10. | QADHAFI, Mohammed Muammar

  Gimimo data: 1970 m. Gimimo vieta: Tripolis, Libija.
  Muammar QADHAFI sūnus. Glaudi sąsaja su režimu.
  Įtraukimo į JT sąrašą data: 2011 3 17 (įtraukimo į ES sąrašą data: 2011 2 28) |
| --- | --- |

10.

QADHAFI, Mohammed Muammar

Gimimo data: 1970 m. Gimimo vieta: Tripolis, Libija.

Muammar QADHAFI sūnus. Glaudi sąsaja su režimu.

Įtraukimo į JT sąrašą data: 2011 3 17 (įtraukimo į ES sąrašą data: 2011 2 28)

| 11. | QADHAFI, Saadi

  Pareigos: Specialiųjų pajėgų vadas
  Muammar QADHAFI sūnus. Glaudi sąsaja su režimu. Vadovauja kariniams daliniams, dalyvaujantiems vykdant demonstracijų represijas.
  Gimimo data: 1973 5 25. Gimimo vieta: Tripolis, Libija. Paso numeris: 014797.
  Įtraukimo į JT sąrašą data: 2011 3 17 (įtraukimo į ES sąrašą data: 2011 2 28) |
| --- | --- |

11.

QADHAFI, Saadi

Pareigos: Specialiųjų pajėgų vadas

Muammar QADHAFI sūnus. Glaudi sąsaja su režimu. Vadovauja kariniams daliniams, dalyvaujantiems vykdant demonstracijų represijas.

Gimimo data: 1973 5 25. Gimimo vieta: Tripolis, Libija. Paso numeris: 014797.

Įtraukimo į JT sąrašą data: 2011 3 17 (įtraukimo į ES sąrašą data: 2011 2 28)

| 12. | QADHAFI, Saif al-Arab

  Muammar QADHAFI sūnus. Glaudi sąsaja su režimu.
  Gimimo data: 1982 m. Gimimo vieta: Tripolis, Libija.
  Įtraukimo į JT sąrašą data: 2011 3 17 (įtraukimo į ES sąrašą data: 2011 2 28) |
| --- | --- |

12.

QADHAFI, Saif al-Arab

Muammar QADHAFI sūnus. Glaudi sąsaja su režimu.

Gimimo data: 1982 m. Gimimo vieta: Tripolis, Libija.

Įtraukimo į JT sąrašą data: 2011 3 17 (įtraukimo į ES sąrašą data: 2011 2 28)

| 13. | AL-SENUSSI, Pulkininkas Abdullah

  Gimimo data: 1949 m. Gimimo vieta: Sudanas.
  Karinės žvalgybos direktorius. Karinės žvalgybos struktūrų dalyvavimas vykdant demonstracijų represijas. Praeityje buvo įtarimų dėl dalyvavimo Abu Selimo kalėjimo aukų žudyme. Nuteistas in absentia už UTA lėktuvo susprogdinimą. Muammar QADHAFI svainis.
  Įtraukimo į JT sąrašą data: 2011 3 17 (įtraukimo į ES sąrašą data: 2011 2 28) |
| --- | --- |

13.

AL-SENUSSI, Pulkininkas Abdullah

Gimimo data: 1949 m. Gimimo vieta: Sudanas.

Karinės žvalgybos direktorius. Karinės žvalgybos struktūrų dalyvavimas vykdant demonstracijų represijas. Praeityje buvo įtarimų dėl dalyvavimo Abu Selimo kalėjimo aukų žudyme. Nuteistas in absentia už UTA lėktuvo susprogdinimą. Muammar QADHAFI svainis.

Įtraukimo į JT sąrašą data: 2011 3 17 (įtraukimo į ES sąrašą data: 2011 2 28)

Subjektai

| 1. | Libijos centrinis bankas

  Muammar QADHAFI ir jo šeimos kontroliuojama įstaiga; potencialus jo režimo finansavimo šaltinis.
  Įtraukimo į JT sąrašą data: 2011 3 17 (įtraukimo į ES sąrašą data: 2011 3 10) |
| --- | --- |

1.

Libijos centrinis bankas

Muammar QADHAFI ir jo šeimos kontroliuojama įstaiga; potencialus jo režimo finansavimo šaltinis.

Įtraukimo į JT sąrašą data: 2011 3 17 (įtraukimo į ES sąrašą data: 2011 3 10)

| 2. | Libijos investicijų agentūra

  Muammar QADHAFI ir jo šeimos kontroliuojama įstaiga; potencialus jo režimo finansavimo šaltinis.
  Dar žinoma kaip: Libijos arabų užsienio investicijų bendrovė (LAFICO) 1 Fateh Tower Office No. 99, 22nd Floor, Borgaida Street, Tripolis, 1103 Libija
  Įtraukimo į JT sąrašą data: 2011 3 17 (įtraukimo į ES sąrašą data: 2011 3 10) |
| --- | --- |

2.

Libijos investicijų agentūra

Muammar QADHAFI ir jo šeimos kontroliuojama įstaiga; potencialus jo režimo finansavimo šaltinis.

Dar žinoma kaip: Libijos arabų užsienio investicijų bendrovė (LAFICO) 1 Fateh Tower Office No. 99, 22nd Floor, Borgaida Street, Tripolis, 1103 Libija

Įtraukimo į JT sąrašą data: 2011 3 17 (įtraukimo į ES sąrašą data: 2011 3 10)

| 3. | Libijos užsienio bankas

  Muammar QADHAFI ir jo šeimos kontroliuojama įstaiga; potencialus jo režimo finansavimo šaltinis.
  Įtraukimo į JT sąrašą data: 2011 3 17 (įtraukimo į ES sąrašą data: 2011 3 10) |
| --- | --- |

3.

Libijos užsienio bankas

Muammar QADHAFI ir jo šeimos kontroliuojama įstaiga; potencialus jo režimo finansavimo šaltinis.

Įtraukimo į JT sąrašą data: 2011 3 17 (įtraukimo į ES sąrašą data: 2011 3 10)

| 4. | Libya Africa Investment Portfolio

  Muammar QADHAFI ir jo šeimos kontroliuojama įstaiga; potencialus jo režimo finansavimo šaltinis.
  Jamahiriya Street, LAP Building, PO Box 91330, Tripolis, Libija.
  Įtraukimo į JT sąrašą data: 2011 3 17 (įtraukimo į ES sąrašą data: 2011 3 10) |
| --- | --- |

4.

Libya Africa Investment Portfolio

Muammar QADHAFI ir jo šeimos kontroliuojama įstaiga; potencialus jo režimo finansavimo šaltinis.

Jamahiriya Street, LAP Building, PO Box 91330, Tripolis, Libija.

Įtraukimo į JT sąrašą data: 2011 3 17 (įtraukimo į ES sąrašą data: 2011 3 10)

| 5. | Libijos nacionalinė naftos korporacija

  Muammar QADHAFI ir jo šeimos kontroliuojama įstaiga; potencialus jo režimo finansavimo šaltinis.
  Bashir Saadwi Street, Tripolis, Tarabulus, Libija.
  Įtraukimo į JT sąrašą data: 2011 3 17.“ |
| --- | --- |

5.

Libijos nacionalinė naftos korporacija

Muammar QADHAFI ir jo šeimos kontroliuojama įstaiga; potencialus jo režimo finansavimo šaltinis.

Bashir Saadwi Street, Tripolis, Tarabulus, Libija.

Įtraukimo į JT sąrašą data: 2011 3 17.“

---

IV PRIEDAS

„IV PRIEDAS

Asmenų ir subjektų, nurodytų 6 straipsnio 1 dalies b punkte, sąrašas

| | Vardas, pavardė | Tapatybės nustatymo informacija | Įtraukimo į sąrašą priežastys | Įtraukimo į sąrašą data |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | ABDULHAFIZ, Pulkininkas Mas'ud | Pareigos: Ginkluotųjų pajėgų vadas | Trečiasis ginkluotųjų pajėgų vadovavimo grandinėje Svarbus vaidmuo karinės žvalgybos srityje | 2011 2 28 |
| 2. | ABDUSSALAM, Abdussalam Mohammed | Pareigos: Išorės saugumo organizacijos kovos su terorizmu padalinio vadovas
  Gimimo data: 1952 m.
  Gimimo vieta: Tripolis, Libija | Žinomas Revoliucinio komiteto narys. Artimas Muammar QADHAFI bendrininkas. | 2011 2 28 |
| 3. | ABU SHAARIYA | Pareigos: Išorės saugumo organizacijos vadovo pavaduotojas | Žinomas režimo vykdomosios struktūros narys. Muammar QADHAFI svainis. | 2011 2 28 |
| 4. | ASHKAL, Al-Barrani | Pareigos: Karinės žvalgybos direktoriaus pavaduotojas | Vyresnysis režimo narys. | 2011 2 28 |
| 5. | ASHKAL, Omar | Pareigos: Revoliucinių komitetų judėjimo vadovas
  Gimimo vieta: Sirtas, Libija | Revoliuciniai komitetai vykdė smurtinius veiksmus prieš demonstrantus. | 2011 2 28 |
| 6. | AL-BAGHDADI, dr. Abdulqader Mohammed | Pareigos: Revoliucinių komitetų ryšių palaikymo biuro vadovas.
  Paso Nr.: B010574
  Gimimo data: 1950 7 1 | Revoliuciniai komitetai vykdė smurtinius veiksmus prieš demonstrantus. | 2011 2 28 |
| 7. | DIBRI, Abdulqader Yusef | Pareigos: Muammar QADHAFI asmens apsaugos tarnybos vadovas
  Gimimo data: 1946 m.
  Gimimo vieta: Hjuonas, Libija | Atsakingas už režimo saugumą. Praeityje vykdė smurtinius veiksmus prieš disidentus. | 2011 2 28 |
| 8. | QADHAF AL-DAM, Ahmed Mohammed | Gimimo data: 1952 m.
  Gimimo vieta: Egiptas | Muammar QADHAFI pusbrolis. Manoma, kad nuo 1995 m. jis vadovauja elitinės armijos batalionui, atsakingam už M. Qadhafi asmens apsaugą, ir atlieka vieną iš pagrindinių vaidmenų Išorės saugumo organizacijoje. Jis dalyvauja planuojant operacijas prieš Libijos disidentus užsienyje ir tiesiogiai dalyvavo teroristinėje veikloje. | 2011 2 28 |
| 9. | QADHAF AL-DAM, Sayyid Mohammed | Gimimo data: 1948 m.
  Gimimo vieta: Sirtas, Libija | Muammar QADHAFI pusbrolis. Devintajame dešimtmetyje Sayyid dalyvavo disidentų žudynėse ir įtariamas dėl keleto mirčių Europoje. Be to, manoma, kad jis dalyvavo tiekiant ginklus. | 2011 2 28 |
| 10. | AL-BARASSI, Safia Farkash | Gimimo data: 1952 m.
  Gimimo vieta: al Baida, Libija | Muammar QADHAFI žmona.
  Glaudi sąsaja su režimu. | 2011 2 28 |
| 11. | SALEH, Bachir | Gimimo data: 1946 m.
  Gimimo vieta: Traghen | Šalies vadovo kabineto vadovas.
  Glaudi sąsaja su režimu. | 2011 2 28 |
| 12. | Generolas TOHAMI, Khaled | Gimimo data: 1946 m.
  Gimimo vieta: Genzur | Vidaus saugumo biuro direktorius.
  Glaudžios sąsajos su režimu. | 2011 2 28 |
| 13. | FARKASH, Mohammed Boucharaya | Gimimo data: 1949 m. liepos 1 d.
  Gimimo vieta: al Baida | Išorės saugumo biuro žvalgybos skyriaus direktorius.
  Glaudžios sąsajos su režimu. | 2011 2 28 |
| 14. | ZARTI, Mustafa | Gimęs 1970 m. kovo 29 d., Austrijos pilietis (paso Nr. P1362998, galioja nuo 2006 m. lapkričio 6 d. iki 2016 m. lapkričio 5 d.) | Glaudi sąsaja su režimu; Libijos investicijų agentūros generalinio direktoriaus pavaduotojas, Nacionalinės naftos korporacijos valdybos narys ir Pirmojo energetikos banko Bahreine pirmininko pavaduotojas | 2011 3 10 |
| 15. | EL-KASSIM ZOUAI, Mohamed Abou | | Generalinio liaudies kongreso generalinis sekretorius; dalyvavimas vykdant smurtinius veiksmus prieš demonstrantus. | 2011 3 21 |
| 16. | AL-MAHMOUDI, Baghdadi | | Pulkininko Kadhafi vyriausybės ministras pirmininkas; dalyvavimas vykdant smurtinius veiksmus prieš demonstrantus. | 2011 3 21 |
| 17. | HIJAZI, Mohamad Mahmoud | | Pulkininko Kadhafi vyriausybės sveikatos ir aplinkos ministras; dalyvavimas vykdant smurtinius veiksmus prieš demonstrantus. | 2011 3 21 |
| 18. | ZLITNI, Abdelhaziz | Gimimo data: 1935 m. | Pulkininko Kadhafi vyriausybės planavimo ir finansų ministras; dalyvavimas vykdant smurtinius veiksmus prieš demonstrantus. | 2011 3 21 |
| 19. | HOUEJ, Mohamad Ali | Gimimo data: 1949 m.
  Gimimo vieta: Al-Azizia (prie Tripolio) | Pulkininko Kadhafi vyriausybės pramonės, ūkio ir prekybos ministras; dalyvavimas vykdant smurtinius veiksmus prieš demonstrantus. | 2011 3 21 |
| 20. | AL-GAOUD, Abdelmajid | | Pulkininko Kadhafi vyriausybės žemės ūkio ir gyvūnijos bei jūrų išteklių ministras. | 2011 3 21 |
| 21. | AL-CHARIF, Ibrahim Zarroug | | Pulkininko Kadhafi vyriausybės socialinių reikalų ministras; dalyvavimas vykdant smurtinius veiksmus prieš demonstrantus. | 2011 3 21 |
| 22. | FAKHIRI, Abdelkebir Mohamad | | Pulkininko Kadhafi vyriausybės švietimo, aukštojo mokslo ir mokslinių tyrimų reikalų ministras; dalyvavimas vykdant smurtinius veiksmus prieš demonstrantus. | 2011 3 21 |
| 23. | ZIDANE, Mohamad Ali | | Pulkininko Kadhafi vyriausybės transporto ministras; dalyvavimas vykdant smurtinius veiksmus prieš demonstrantus. | 2011 3 21 |
| 24. | KOUSSA, Moussa Mohamad | | Pulkininko Kadhafi vyriausybės užsienio reikalų ministras; dalyvavimas vykdant smurtinius veiksmus prieš demonstrantus. | 2011 3 21 |
| 25. | MANSOUR, Abdallah | | Artimas pulkininko Kadhafi bendražygis, kuriam tenka vienas iš svarbiausių vaidmenų saugumo tarnybose; buvęs radijo ir televizijos direktorius; dalyvavimas vykdant smurtinius veiksmus prieš demonstrantus. | 2011 3 21 |

Vardas, pavardė

Tapatybės nustatymo informacija

Įtraukimo į sąrašą priežastys

Įtraukimo į sąrašą data

1.

ABDULHAFIZ, Pulkininkas Mas'ud

Pareigos: Ginkluotųjų pajėgų vadas

Trečiasis ginkluotųjų pajėgų vadovavimo grandinėje Svarbus vaidmuo karinės žvalgybos srityje

2011 2 28

2.

ABDUSSALAM, Abdussalam Mohammed

Pareigos: Išorės saugumo organizacijos kovos su terorizmu padalinio vadovas

Gimimo data: 1952 m.

Gimimo vieta: Tripolis, Libija

Žinomas Revoliucinio komiteto narys. Artimas Muammar QADHAFI bendrininkas.

2011 2 28

3.

ABU SHAARIYA

Pareigos: Išorės saugumo organizacijos vadovo pavaduotojas

Žinomas režimo vykdomosios struktūros narys. Muammar QADHAFI svainis.

2011 2 28

4.

ASHKAL, Al-Barrani

Pareigos: Karinės žvalgybos direktoriaus pavaduotojas

Vyresnysis režimo narys.

2011 2 28

5.

ASHKAL, Omar

Pareigos: Revoliucinių komitetų judėjimo vadovas

Gimimo vieta: Sirtas, Libija

Revoliuciniai komitetai vykdė smurtinius veiksmus prieš demonstrantus.

2011 2 28

6.

AL-BAGHDADI, dr. Abdulqader Mohammed

Pareigos: Revoliucinių komitetų ryšių palaikymo biuro vadovas.

Paso Nr.: B010574

Gimimo data: 1950 7 1

Revoliuciniai komitetai vykdė smurtinius veiksmus prieš demonstrantus.

2011 2 28

7.

DIBRI, Abdulqader Yusef

Pareigos: Muammar QADHAFI asmens apsaugos tarnybos vadovas

Gimimo data: 1946 m.

Gimimo vieta: Hjuonas, Libija

Atsakingas už režimo saugumą. Praeityje vykdė smurtinius veiksmus prieš disidentus.

2011 2 28

8.

QADHAF AL-DAM, Ahmed Mohammed

Gimimo data: 1952 m.

Gimimo vieta: Egiptas

Muammar QADHAFI pusbrolis. Manoma, kad nuo 1995 m. jis vadovauja elitinės armijos batalionui, atsakingam už M. Qadhafi asmens apsaugą, ir atlieka vieną iš pagrindinių vaidmenų Išorės saugumo organizacijoje. Jis dalyvauja planuojant operacijas prieš Libijos disidentus užsienyje ir tiesiogiai dalyvavo teroristinėje veikloje.

2011 2 28

9.

QADHAF AL-DAM, Sayyid Mohammed

Gimimo data: 1948 m.

Gimimo vieta: Sirtas, Libija

Muammar QADHAFI pusbrolis. Devintajame dešimtmetyje Sayyid dalyvavo disidentų žudynėse ir įtariamas dėl keleto mirčių Europoje. Be to, manoma, kad jis dalyvavo tiekiant ginklus.

2011 2 28

10.

AL-BARASSI, Safia Farkash

Gimimo data: 1952 m.

Gimimo vieta: al Baida, Libija

Muammar QADHAFI žmona.

Glaudi sąsaja su režimu.

2011 2 28

11.

SALEH, Bachir

Gimimo data: 1946 m.

Gimimo vieta: Traghen

Šalies vadovo kabineto vadovas.

Glaudi sąsaja su režimu.

2011 2 28

12.

Generolas TOHAMI, Khaled

Gimimo data: 1946 m.

Gimimo vieta: Genzur

Vidaus saugumo biuro direktorius.

Glaudžios sąsajos su režimu.

2011 2 28

13.

FARKASH, Mohammed Boucharaya

Gimimo data: 1949 m. liepos 1 d.

Gimimo vieta: al Baida

Išorės saugumo biuro žvalgybos skyriaus direktorius.

Glaudžios sąsajos su režimu.

2011 2 28

14.

ZARTI, Mustafa

Gimęs 1970 m. kovo 29 d., Austrijos pilietis (paso Nr. P1362998, galioja nuo 2006 m. lapkričio 6 d. iki 2016 m. lapkričio 5 d.)

Glaudi sąsaja su režimu; Libijos investicijų agentūros generalinio direktoriaus pavaduotojas, Nacionalinės naftos korporacijos valdybos narys ir Pirmojo energetikos banko Bahreine pirmininko pavaduotojas

2011 3 10

15.

EL-KASSIM ZOUAI, Mohamed Abou

Generalinio liaudies kongreso generalinis sekretorius; dalyvavimas vykdant smurtinius veiksmus prieš demonstrantus.

2011 3 21

16.

AL-MAHMOUDI, Baghdadi

Pulkininko Kadhafi vyriausybės ministras pirmininkas; dalyvavimas vykdant smurtinius veiksmus prieš demonstrantus.

2011 3 21

17.

HIJAZI, Mohamad Mahmoud

Pulkininko Kadhafi vyriausybės sveikatos ir aplinkos ministras; dalyvavimas vykdant smurtinius veiksmus prieš demonstrantus.

2011 3 21

18.

ZLITNI, Abdelhaziz

Gimimo data: 1935 m.

Pulkininko Kadhafi vyriausybės planavimo ir finansų ministras; dalyvavimas vykdant smurtinius veiksmus prieš demonstrantus.

2011 3 21

19.

HOUEJ, Mohamad Ali

Gimimo data: 1949 m.

Gimimo vieta: Al-Azizia (prie Tripolio)

Pulkininko Kadhafi vyriausybės pramonės, ūkio ir prekybos ministras; dalyvavimas vykdant smurtinius veiksmus prieš demonstrantus.

2011 3 21

20.

AL-GAOUD, Abdelmajid

Pulkininko Kadhafi vyriausybės žemės ūkio ir gyvūnijos bei jūrų išteklių ministras.

2011 3 21

21.

AL-CHARIF, Ibrahim Zarroug

Pulkininko Kadhafi vyriausybės socialinių reikalų ministras; dalyvavimas vykdant smurtinius veiksmus prieš demonstrantus.

2011 3 21

22.

FAKHIRI, Abdelkebir Mohamad

Pulkininko Kadhafi vyriausybės švietimo, aukštojo mokslo ir mokslinių tyrimų reikalų ministras; dalyvavimas vykdant smurtinius veiksmus prieš demonstrantus.

2011 3 21

23.

ZIDANE, Mohamad Ali

Pulkininko Kadhafi vyriausybės transporto ministras; dalyvavimas vykdant smurtinius veiksmus prieš demonstrantus.

2011 3 21

24.

KOUSSA, Moussa Mohamad

Pulkininko Kadhafi vyriausybės užsienio reikalų ministras; dalyvavimas vykdant smurtinius veiksmus prieš demonstrantus.

2011 3 21

25.

MANSOUR, Abdallah

Artimas pulkininko Kadhafi bendražygis, kuriam tenka vienas iš svarbiausių vaidmenų saugumo tarnybose; buvęs radijo ir televizijos direktorius; dalyvavimas vykdant smurtinius veiksmus prieš demonstrantus.

2011 3 21

Subjektai

| | Pavadinimas | Identifikavimo informacija | Įtraukimo į sąrašą priežastys | Įtraukimo į sąrašą data |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Libijos apgyvendinimo ir infrastruktūros valdyba | Tajora, Tripolis, Libija Teisinis numeris: 60/2006, Libijos bendrasis liaudies komitetas |
| Tel.: +218 21 369 1840, |
| faks.: +218 21 369 6447 |
| http://www.hib.org.ly |

Pavadinimas

Identifikavimo informacija

Įtraukimo į sąrašą priežastys

Įtraukimo į sąrašą data

1.

Libijos apgyvendinimo ir infrastruktūros valdyba

Tajora, Tripolis, Libija Teisinis numeris: 60/2006, Libijos bendrasis liaudies komitetas

Tel.: +218 21 369 1840,

faks.: +218 21 369 6447

http://www.hib.org.ly

Kontroliuojama Muammar Qadhafi ir jo šeimos; galimas jo režimo finansavimo šaltinis

2011 3 10

2.

Ekonominio ir socialinio vystymosi fondas (FDES)

Qaser Bin Ghasher kelias, Salaheddine sankr., p.d. 93599, Tripolis, Libija

Telefonas: +218 21 490 8893;

faks: +218 21 491 8893;

el. paštas: info@esdf.ly

Mouammar Kadhafi režimo kontroliuojama įstaiga; potencialus minėto režimo finansavimo šaltinis.

2011 3 21

3.

Libyan Arab African Investment Company – LAAICO

Tinklavietė: http://www.laaico.com

Bendrovė įsteigta 1981 m.

| 76351 Janzour, Libija. 81370 Tripolis, Libija |
| --- |
| Tel.: 00 218 (21) 4890146 – 4890586 - 4892613 |
| Faks.: 00 218 (21) 4893800 - 4891867 |
| El. paštas: info@laaico.com |

76351 Janzour, Libija. 81370 Tripolis, Libija

Tel.: 00 218 (21) 4890146 – 4890586 - 4892613

Faks.: 00 218 (21) 4893800 - 4891867

El. paštas: info@laaico.com

Mouammar Kadhafi režimo kontroliuojama įstaiga; potencialus minėto režimo finansavimo šaltinis.

2011 3 21

4.

Labdaros organizacijoms ir vystymuisi skirtas Qadhafi fondas

| Administracijos kontaktiniai duomenys: Hay Alandalus – Jian St. – Tripolis – p.d..: 1101; LIBIJA |
| --- |
| Telefonas: (+218) 214778301; |
| faks: (+218) 214778766; |
| el. paštas: info@gicdf.org |

Administracijos kontaktiniai duomenys: Hay Alandalus – Jian St. – Tripolis – p.d..: 1101; LIBIJA

Telefonas: (+218) 214778301;

faks: (+218) 214778766;

el. paštas: info@gicdf.org

Mouammar Kadhafi režimo kontroliuojama įstaiga; potencialus minėto režimo finansavimo šaltinis.

2011 3 21

5.

Waatassimou fondas

Būstinė Tripolyje.

Mouammar Kadhafi režimo kontroliuojama įstaiga; potencialus minėto režimo finansavimo šaltinis.

2011 3 21

6.

Libijos radijo ir televizijos generalinis biuras

Kontaktiniai duomenys:

tel.: 00 218 21 444 59 26; 00 21 444 59 00;

faks.: 00 218 21 340 21 07

http://www.ljbc.net;

el. paštas: info@ljbc.net

Viešas neapykantos ir smurto kurstymas dalyvaujant dezinformavimo, susijusio su smurtiniais veiksmais prieš demonstrantus, kampanijose.

2011 3 21

7.

Revoliucinių pajėgų dalinys (pranc. – Corps des gardes révolutionnaires)

Dalyvavimas vykdant smurtinius veiksmus prieš demonstrantus.

2011 3 21

8.

Nacionalinis komercinis bankas

| Orouba g., |
| --- |
| al Baida, |
| Libija |
| Telefonas: +218 21-361-2429 |
| Faks.: +218 21-446-705 |
| www.ncb.ly |

Orouba g.,

al Baida,

Libija

Telefonas: +218 21-361-2429

Faks.: +218 21-446-705

www.ncb.ly

Nacionalinis komercinis bankas yra Libijoje veikiantis komercinis bankas. Bankas įsteigtas 1970 m., jo būstinė yra al Baida, Libija. Bankas turi padalinius Tripolyje ir al Baida, taip pat valdo Libijoje esančius filialus. 100% jo akcijų priklauso vyriausybei; potencialus režimo finansavimo šaltinis.

2011 3 21

9.

Gumhouria bankas

| Gumhouria banko pastatas, |
| --- |
| Omar Al Mukhtar al., |
| Giaddal Omer Al Moukhtar, |
| p. d. 685, |
| Tarabulus, |
| Tripolis, |
| Libija |
| Tel.: +218 21-333-4035 +218 21-444-2541 +218 21-444-2544 +218 21-333-4031 |
| Faks.: +218 21-444-2476 +218 21-333-2505 |
| El. paštas: info@gumhouria-bank.com.ly |
| Tinklavietė: www.gumhouria-bank.com.ly |

Gumhouria banko pastatas,

Omar Al Mukhtar al.,

Giaddal Omer Al Moukhtar,

p. d. 685,

Tarabulus,

Tripolis,

Libija

Tel.: +218 21-333-4035 +218 21-444-2541 +218 21-444-2544 +218 21-333-4031

Faks.: +218 21-444-2476 +218 21-333-2505

El. paštas: info@gumhouria-bank.com.ly

Tinklavietė: www.gumhouria-bank.com.ly

Gumhouria bankas yra Libijoje veikiantis komercinis bankas. Bankas įsteigtas 2008 m., susijungus Al Ummah ir Gumhouria bankams. 100% jo akcijų priklauso vyriausybei; potencialus režimo finansavimo šaltinis.

2011 3 21

10.

Sahara bankas

| Sahara banko pastatas, |
| --- |
| Rugsėjo pirmosios g., |
| p. d. 270, |
| Tarabulus, |
| Tripolis, |
| Libija |
| Tel.: +218 21-379-0022 |
| Faks.: +218 21-333-7922 |
| El. paštas: info@saharabank.com.ly |
| Tinklavietė: www.saharabank.com.ly |

Sahara banko pastatas,

Rugsėjo pirmosios g.,

p. d. 270,

Tarabulus,

Tripolis,

Libija

Tel.: +218 21-379-0022

Faks.: +218 21-333-7922

El. paštas: info@saharabank.com.ly

Tinklavietė: www.saharabank.com.ly

Sahara bankas yra Libijoje veikiantis komercinis bankas. 81% jo akcijų priklauso vyriausybei; potencialus režimo finansavimo šaltinis.

2011 3 21

11.

Azzawia (Azawiya) Refining

| p. d. 6451, |
| --- |
| Tripolis, |
| Libija |
| + 218 023 7976 26778 |
| http://www.arc.com.ly |

p. d. 6451,

Tripolis,

Libija

- 218 023 7976 26778

http://www.arc.com.ly

Mouammar Kadhafi kontroliuojama įmonė, potencialus jo režimo finansavimo šaltinis.

2011 3 23

12.

Naftos ir dujų perdirbimo bendrovė Ras Lanuf (RASCO)

| Naftos ir dujų perdirbimo bendrovės Ras Lanuf pastatas, |
| --- |
| Ras Lanuf miestas, |
| p. d. 2323, |
| Libija |
| Tel.: +218 21-360-5171 + 218 21-360-5177 + 218 21-360-5182 |
| Faks.: +218 21-360-5174 |
| El. paštas: info@raslanuf.ly |
| Tinklavietė: www.raslanuf.ly |

Naftos ir dujų perdirbimo bendrovės Ras Lanuf pastatas,

Ras Lanuf miestas,

p. d. 2323,

Libija

Tel.: +218 21-360-5171 + 218 21-360-5177 + 218 21-360-5182

Faks.: +218 21-360-5174

El. paštas: info@raslanuf.ly

Tinklavietė: www.raslanuf.ly

Mouammar Kadhafi kontroliuojama bendrovė, potencialus jo režimo finansavimo šaltinis.

2011 3 23

13.

Brega

| Pagrindinė būstinė: Azzawia (pakrantės kelias), |
| --- |
| p. d. Azzawia 16649 |
| Tel.: 2 625021 023 / 3611222 |
| Faks.: 3610818 |
| Teleks.: 30460 / 30461 / 30462 |

Pagrindinė būstinė: Azzawia (pakrantės kelias),

p. d. Azzawia 16649

Tel.: 2 625021 023 / 3611222

Faks.: 3610818

Teleks.: 30460 / 30461 / 30462

Mouammar Kadhafi kontroliuojama įmonė, potencialus jo režimo finansavimo šaltinis.

2011 3 23

14.

Naftos bendrovė Sirte

| Naftos bendrovės Sirte pastatas |
| --- |
| Marsa Al Berga rajonas |
| p. d. 385 |
| Tarabulus |
| Tripolis |
| Libija |
| Tel.: +218 21-361-0376 + 218 21-361-0390 |
| Faks.: +218 21-361-0604 +218 21-360-5118 |
| El. paštas: info@soc.com.ly |
| Tinklavietė: www.soc.com.ly |

Naftos bendrovės Sirte pastatas

Marsa Al Berga rajonas

p. d. 385

Tarabulus

Tripolis

Libija

Tel.: +218 21-361-0376 + 218 21-361-0390

Faks.: +218 21-361-0604 +218 21-360-5118

El. paštas: info@soc.com.ly

Tinklavietė: www.soc.com.ly

Mouammar Kadhafi kontroliuojama bendrovė, potencialus jo režimo finansavimo šaltinis.

2011 3 23

15.

Naftos bendrovė Waha

| Naftos bendrovės Waha biuro vieta: |
| --- |
| Off Airport Road |
| Tripolis |
| Tarabulus |
| Libija |
| Pašto adresas: p. d. 395 |
| Tripolis |
| Libija |
| Tel.: + 218 21 3331116 |
| Faks.: + 218 21 3337169 |
| Teleks.: 21058 |

Naftos bendrovės Waha biuro vieta:

Off Airport Road

Tripolis

Tarabulus

Libija

Pašto adresas: p. d. 395

Tripolis

Libija

Tel.: + 218 21 3331116

Faks.: + 218 21 3337169

Teleks.: 21058

Mouammar Kadhafi kontroliuojama bendrovė, potencialus jo režimo finansavimo šaltinis.

2011 3 23“

---

| 24.3.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 78/37 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 78/37

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2010 m. gruodžio 14 d.

dėl valstybės pagalbos C 39/96 (ex NN 127/92) Prancūzijos suteiktos Prancūziškos knygos eksporto kooperatyvui (CELF)

(pranešta dokumentu Nr. C(2010) 8938)

(Tekstas autentiškas tik prancūzų kalba)

(Tekstas svarbus EEE)

(2011/179/ES)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 108 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą (1),

paprašiusi suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas pagal minėtą straipsnį (2) ir atsižvelgdama į šias pastabas,

kadangi:

1.   PROCEDŪRA

| (1) | 2008 m. balandžio 15 d. sprendimu (3) (toliau – Teismo sprendimas) Europos Sąjungos Pirmosios instancijos teismas panaikino 2004 m. balandžio 20 d. Komisijos sprendimą 2005/262/EB (4) dėl Prancūzijos pagalbos, suteiktos Prancūziškos knygos eksporto kooperatyvui (CELF) (5). |
| --- | --- |

(1)

2008 m. balandžio 15 d. sprendimu (3) (toliau – Teismo sprendimas) Europos Sąjungos Pirmosios instancijos teismas panaikino 2004 m. balandžio 20 d. Komisijos sprendimą 2005/262/EB (4) dėl Prancūzijos pagalbos, suteiktos Prancūziškos knygos eksporto kooperatyvui (CELF) (5).

| (2) | Po Teismo sprendimo Komisija turi priimti naują sprendimą. |
| --- | --- |

(2)

Po Teismo sprendimo Komisija turi priimti naują sprendimą.

| (3) | Minėtas Teismo sprendimas buvo priimtas po ilgos procedūros, kurios pagrindiniai etapai primenami toliau. |
| --- | --- |

(3)

Minėtas Teismo sprendimas buvo priimtas po ilgos procedūros, kurios pagrindiniai etapai primenami toliau.

A.   Pirmasis etapas

| (4) | 1992 m. kovo 20 d. raštu Tarptautinė knygų platinimo ir leidimo įmonė (pranc. Société internationale de diffusion et d’édition, SIDE) atkreipė Komisijos dėmesį į pagalbos priemones, kurias Prancūzijos valdžios institucijos skyrė CELF knygų skleidimui, transportui ir prekybai. Anot SIDE, apie šią pagalbą Komisijos tarnyboms nebuvo iš anksto pranešta. |
| --- | --- |

(4)

1992 m. kovo 20 d. raštu Tarptautinė knygų platinimo ir leidimo įmonė (pranc. Société internationale de diffusion et d’édition, SIDE) atkreipė Komisijos dėmesį į pagalbos priemones, kurias Prancūzijos valdžios institucijos skyrė CELF knygų skleidimui, transportui ir prekybai. Anot SIDE, apie šią pagalbą Komisijos tarnyboms nebuvo iš anksto pranešta.

| (5) | 1992 m. balandžio 2 d. raštu Komisija priminė Prancūzijos valdžios institucijoms, kad apie bet kokį projektą, kuriuo ketinama suteikti ar iš dalies pakeisti pagalbą, turi būti iš anksto pranešta jos tarnyboms ir paprašė minėtų institucijų informuoti apie SIDE nurodytų pagalbos priemonių pobūdį ir tikslą. |
| --- | --- |

(5)

1992 m. balandžio 2 d. raštu Komisija priminė Prancūzijos valdžios institucijoms, kad apie bet kokį projektą, kuriuo ketinama suteikti ar iš dalies pakeisti pagalbą, turi būti iš anksto pranešta jos tarnyboms ir paprašė minėtų institucijų informuoti apie SIDE nurodytų pagalbos priemonių pobūdį ir tikslą.

| (6) | 1992 m. birželio 29 d. raštu Prancūzijos valdžios institucijos patvirtino Komisijai, kad CELF teikiamos subsidijos. Jos taip pat patikslino, kad pagalbos priemonių tikslas – supažindinti neprancūzakalbes šalis su prancūzų kalba ir literatūra ir kad CELF pavesta administruoti tris pavienės pagalbos schemas, kurių tikslas – padėti toli gyvenantiems skaitytojams įsigyti prancūziškų knygų. |
| --- | --- |

(6)

1992 m. birželio 29 d. raštu Prancūzijos valdžios institucijos patvirtino Komisijai, kad CELF teikiamos subsidijos. Jos taip pat patikslino, kad pagalbos priemonių tikslas – supažindinti neprancūzakalbes šalis su prancūzų kalba ir literatūra ir kad CELF pavesta administruoti tris pavienės pagalbos schemas, kurių tikslas – padėti toli gyvenantiems skaitytojams įsigyti prancūziškų knygų.

| (7) | 1992 m. rugpjūčio 7 d. raštu Komisija patvirtino SIDE, kad CELF yra teikiama pagalba ir paaiškino jos tikslą, taip pat informavo, kad apie šias priemones nebuvo pranešta. Tačiau Komisija patikslino, kad neatrodo, jog ginčijama pagalba galėtų trikdyti valstybių narių tarpusavio prekybą. Susidarius tokiai situacijai paprašyta, kad SIDE pateiktų savo pastabas. |
| --- | --- |

(7)

1992 m. rugpjūčio 7 d. raštu Komisija patvirtino SIDE, kad CELF yra teikiama pagalba ir paaiškino jos tikslą, taip pat informavo, kad apie šias priemones nebuvo pranešta. Tačiau Komisija patikslino, kad neatrodo, jog ginčijama pagalba galėtų trikdyti valstybių narių tarpusavio prekybą. Susidarius tokiai situacijai paprašyta, kad SIDE pateiktų savo pastabas.

| (8) | 1992 m. rugsėjo 7 d. raštu SIDE informavo Komisiją, kad ketina užginčyti šių priemonių diskriminacinį pobūdį ir su juo susijusių pasekmių įtaką Bendrijos vidaus prekybai, tačiau neginčija Kultūros ministerijos siekiamo kultūrinio tikslo rūpintis prancūzų kalbos ir literatūros sklaida. |
| --- | --- |

(8)

1992 m. rugsėjo 7 d. raštu SIDE informavo Komisiją, kad ketina užginčyti šių priemonių diskriminacinį pobūdį ir su juo susijusių pasekmių įtaką Bendrijos vidaus prekybai, tačiau neginčija Kultūros ministerijos siekiamo kultūrinio tikslo rūpintis prancūzų kalbos ir literatūros sklaida.

| (9) | 1993 m. gegužės 18 d. sprendime (6) Komisija nutarė, kad atsižvelgiant į ypatingas konkurencijos sąlygas knygų sektoriuje ir į ginčijamų pagalbos schemų kultūrinį tikslą, šioms priemonėms gali būti taikoma buvusio EB sutarties 92 straipsnio 3 dalies c punkte numatyta leidžianti nukrypti nuostata. |
| --- | --- |

(9)

1993 m. gegužės 18 d. sprendime (6) Komisija nutarė, kad atsižvelgiant į ypatingas konkurencijos sąlygas knygų sektoriuje ir į ginčijamų pagalbos schemų kultūrinį tikslą, šioms priemonėms gali būti taikoma buvusio EB sutarties 92 straipsnio 3 dalies c punkte numatyta leidžianti nukrypti nuostata.

| (10) | 1993 m. rugpjūčio 2 d. SIDE pateikė skundą su prašymu panaikinti šį Komisijos sprendimą. 1995 m. rugsėjo 18 d. sprendimu (7) Pirmosios instancijos teismas iš dalies patenkino SIDE skundą ir panaikino tą 1993 m. gegužės 18 d. Komisijos sprendimo dalį, kurioje nustatytos tam tikros pagalbos priemonės CELF, susijusios su nedideliais užsakymais. |
| --- | --- |

(10)

1993 m. rugpjūčio 2 d. SIDE pateikė skundą su prašymu panaikinti šį Komisijos sprendimą. 1995 m. rugsėjo 18 d. sprendimu (7) Pirmosios instancijos teismas iš dalies patenkino SIDE skundą ir panaikino tą 1993 m. gegužės 18 d. Komisijos sprendimo dalį, kurioje nustatytos tam tikros pagalbos priemonės CELF, susijusios su nedideliais užsakymais.

| (11) | Pirmosios instancijos teismas laikėsi nuomonės, kad Komisija gali priimti palankų sprendimą dėl trijų pagalbos schemų, kurias CELF administravo valstybės vardu:






  a) | pagalba oro transportui ir siuntoms oro paštu; |
| --- | --- | --- |

(11)

Pirmosios instancijos teismas laikėsi nuomonės, kad Komisija gali priimti palankų sprendimą dėl trijų pagalbos schemų, kurias CELF administravo valstybės vardu:

a)

pagalba oro transportui ir siuntoms oro paštu;

| b) | programa „Page à Page“ (8) (pagalba prancūziškų knygų platinimui Centrinės ir Rytų Europos šalyse); |
| --- | --- |

b)

programa „Page à Page“ (8) (pagalba prancūziškų knygų platinimui Centrinės ir Rytų Europos šalyse);

| c) | programa „Programme Plus“ (universitetų vadovėliai prancūzų kalba, skirti studentams Užsachario Afrikos šalyse). |
| --- | --- |

c)

programa „Programme Plus“ (universitetų vadovėliai prancūzų kalba, skirti studentams Užsachario Afrikos šalyse).

| (12) | Pirmosios instancijos teismas nusprendė, kad Komisija gavo pakankamai informacijos apie šias tris pagalbos schemas, kad padarytų išvadą, jog jų poveikis konkurencijai buvo nežymus. Be to, Pirmosios instancijos teismas pažymėjo, kad „dėl kultūrinio užginčytos pagalbos tikslo abi šalys sutaria, kad Prancūzijos Vyriausybės užsibrėžtas siekis – prancūzų kalbos ir literatūros skleidimas“. Teismas pareiškė, kad galima daryti išvadą, jog Komisijai nebuvo ypatingai sunku įvertinti ginčijamos pagalbos kultūrinį tikslą ir nebuvo būtinybės gauti kitos informacijos šio tikslo kultūriniam pobūdžiui pripažinti. |
| --- | --- |

(12)

Pirmosios instancijos teismas nusprendė, kad Komisija gavo pakankamai informacijos apie šias tris pagalbos schemas, kad padarytų išvadą, jog jų poveikis konkurencijai buvo nežymus. Be to, Pirmosios instancijos teismas pažymėjo, kad „dėl kultūrinio užginčytos pagalbos tikslo abi šalys sutaria, kad Prancūzijos Vyriausybės užsibrėžtas siekis – prancūzų kalbos ir literatūros skleidimas“. Teismas pareiškė, kad galima daryti išvadą, jog Komisijai nebuvo ypatingai sunku įvertinti ginčijamos pagalbos kultūrinį tikslą ir nebuvo būtinybės gauti kitos informacijos šio tikslo kultūriniam pobūdžiui pripažinti.

| (13) | Tačiau dėl kompensacijų nedideliems užsakymams, suteiktų išskirtinai CELF, Pirmosios instancijos teismas teigė, kad Komisija, prieš pasisakydama dėl priemonių suderinamumo su vidaus rinka, turėjo išsamiai ištirti konkurencijos sąlygas atitinkamame sektoriuje. |
| --- | --- |

(13)

Tačiau dėl kompensacijų nedideliems užsakymams, suteiktų išskirtinai CELF, Pirmosios instancijos teismas teigė, kad Komisija, prieš pasisakydama dėl priemonių suderinamumo su vidaus rinka, turėjo išsamiai ištirti konkurencijos sąlygas atitinkamame sektoriuje.

| (14) | Taigi Teismas padarė išvadą (sprendimo 76 punktas), kad Komisija turėjo pradėti procedūrą, numatytą buvusio EB sutarties 93 straipsnio 2 dalyje (dabar – SESV 108 straipsnio 2 dalis), ir todėl reikia panaikinti 1993 m. gegužės 18 d. Komisijos sprendimo dalį, susijusią su CELF išskirtinai suteiktomis subsidijomis, skirtomis papildomoms išlaidoms, susidariusioms vykdant nedidelius knygų prancūzų kalba užsakymus, gaunamus iš užsienyje esančių knygynų, kompensuoti. |
| --- | --- |

(14)

Taigi Teismas padarė išvadą (sprendimo 76 punktas), kad Komisija turėjo pradėti procedūrą, numatytą buvusio EB sutarties 93 straipsnio 2 dalyje (dabar – SESV 108 straipsnio 2 dalis), ir todėl reikia panaikinti 1993 m. gegužės 18 d. Komisijos sprendimo dalį, susijusią su CELF išskirtinai suteiktomis subsidijomis, skirtomis papildomoms išlaidoms, susidariusioms vykdant nedidelius knygų prancūzų kalba užsakymus, gaunamus iš užsienyje esančių knygynų, kompensuoti.

B.   Antrasis etapas

| (15) | Remdamasi 1995 m. rugsėjo 18 d. Pirmosios instancijos teismo sprendimu Komisija 1996 m. liepos 30 d. priėmė sprendimą pradėti oficialią tyrimo procedūrą. Suinteresuotosios šalys, paprašytos pateikti savo pastabas Komisijai, pateikė savo komentarus, daugiausia 1996 m. gruodžio mėn. ir 1997 m. sausio mėn. |
| --- | --- |

(15)

Remdamasi 1995 m. rugsėjo 18 d. Pirmosios instancijos teismo sprendimu Komisija 1996 m. liepos 30 d. priėmė sprendimą pradėti oficialią tyrimo procedūrą. Suinteresuotosios šalys, paprašytos pateikti savo pastabas Komisijai, pateikė savo komentarus, daugiausia 1996 m. gruodžio mėn. ir 1997 m. sausio mėn.

| (16) | Atlikusi tyrimą, 1998 m. birželio 10 d. Komisija priėmė Sprendimą 1999/133/EB (9). Ji patvirtino, kad nedideliems užsakymams skirtos pagalbos tikslas buvo kultūrinis, ir remdamasi buvusio EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies d punktu laikėsi nuomonės, kad ši pagalba negali daryti poveikio prekybos sąlygoms ir konkurencijai Bendrijoje taip, kad tai prieštarautų bendram interesui knygų prancūzų kalba eksporto rinkoje. |
| --- | --- |

(16)

Atlikusi tyrimą, 1998 m. birželio 10 d. Komisija priėmė Sprendimą 1999/133/EB (9). Ji patvirtino, kad nedideliems užsakymams skirtos pagalbos tikslas buvo kultūrinis, ir remdamasi buvusio EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies d punktu laikėsi nuomonės, kad ši pagalba negali daryti poveikio prekybos sąlygoms ir konkurencijai Bendrijoje taip, kad tai prieštarautų bendram interesui knygų prancūzų kalba eksporto rinkoje.

| (17) | 2002 m. vasario 28 d. sprendimu (10) Pirmosios instancijos teismas panaikino minėto sprendimo 1 straipsnio paskutinį sakinį. Teismas laikėsi nuomonės, kad Komisija turėjo imtis būtinų patikrinimų, kad gautų tinkamus duomenis, kuriais remiantis būtų galima atskirti tarpininkavimo paslaugų rinką ir knygų prancūzų kalba eksporto rinką. |
| --- | --- |

(17)

2002 m. vasario 28 d. sprendimu (10) Pirmosios instancijos teismas panaikino minėto sprendimo 1 straipsnio paskutinį sakinį. Teismas laikėsi nuomonės, kad Komisija turėjo imtis būtinų patikrinimų, kad gautų tinkamus duomenis, kuriais remiantis būtų galima atskirti tarpininkavimo paslaugų rinką ir knygų prancūzų kalba eksporto rinką.

| (18) | Teismas konstatavo, kad Komisija, neatlikusi šio patikrinimo, padarė akivaizdžią vertinimo klaidą, bendrą knygų prancūzų kalba eksporto rinką laikydama nagrinėjama rinka, nors buvo nustatyta, kad ginčijama pagalba buvo skirta tik eksporto tarpininkams. |
| --- | --- |

(18)

Teismas konstatavo, kad Komisija, neatlikusi šio patikrinimo, padarė akivaizdžią vertinimo klaidą, bendrą knygų prancūzų kalba eksporto rinką laikydama nagrinėjama rinka, nors buvo nustatyta, kad ginčijama pagalba buvo skirta tik eksporto tarpininkams.

| (19) | Tačiau 2000 m. birželio 22 d. sprendimu (11) Teisingumo Teismas, nenagrinėjęs bylos iš esmės, atmetė Prancūzijos valdžios institucijų skundą dėl 1998 m. birželio 10 d. Komisijos sprendimo ir patvirtino, kad net ir tuomet, kai pagalba gali būti laikoma suderinama su bendrąja rinka, tai neatleidžia nuo įpareigojimo apie ją pranešti ir kad vykdant įpareigojimą iš anksto pranešti turi būti sustabdomas pagalbos įgyvendinimas. |
| --- | --- |

(19)

Tačiau 2000 m. birželio 22 d. sprendimu (11) Teisingumo Teismas, nenagrinėjęs bylos iš esmės, atmetė Prancūzijos valdžios institucijų skundą dėl 1998 m. birželio 10 d. Komisijos sprendimo ir patvirtino, kad net ir tuomet, kai pagalba gali būti laikoma suderinama su bendrąja rinka, tai neatleidžia nuo įpareigojimo apie ją pranešti ir kad vykdant įpareigojimą iš anksto pranešti turi būti sustabdomas pagalbos įgyvendinimas.

C.   Trečiasis etapas

| (20) | Iš dalies panaikinus 1998 m. birželio 10 d. sprendimą Komisija 2002 m. birželio 14 d. raštais kreipėsi į Prancūzijos valdžios institucijas ir SIDE, paprašydama pateikti savo pastabas dėl sprendimo panaikinimo motyvų ir ypač faktų, susijusius su nagrinėjama rinka. |
| --- | --- |

(20)

Iš dalies panaikinus 1998 m. birželio 10 d. sprendimą Komisija 2002 m. birželio 14 d. raštais kreipėsi į Prancūzijos valdžios institucijas ir SIDE, paprašydama pateikti savo pastabas dėl sprendimo panaikinimo motyvų ir ypač faktų, susijusius su nagrinėjama rinka.

| (21) | Prancūzijos valdžios institucijos buvo paprašytos pateikti tikslesnius paaiškinimus, kodėl CELF pasiūla yra išskirtinė tarp kitų rinkos dalyvių, tarp kurių yra ir SIDE. SIDE buvo paprašyta išsamiau paaiškinti nedidelių užsakymų sąvoką ir nurodyti, kokie buvo jos pasiūlos ypatumai, lyginant su CELF ir kitų rinkos dalyvių pasiūla. |
| --- | --- |

(21)

Prancūzijos valdžios institucijos buvo paprašytos pateikti tikslesnius paaiškinimus, kodėl CELF pasiūla yra išskirtinė tarp kitų rinkos dalyvių, tarp kurių yra ir SIDE. SIDE buvo paprašyta išsamiau paaiškinti nedidelių užsakymų sąvoką ir nurodyti, kokie buvo jos pasiūlos ypatumai, lyginant su CELF ir kitų rinkos dalyvių pasiūla.

| (22) | 2002 m. rugpjūčio 12 d. raštu SIDE pateikė savo atsakymą Komisijai. Prancūzijos valdžios institucijos savo atsakymą pateikė 2002 m. rugsėjo 17 d. raštu. |
| --- | --- |

(22)

2002 m. rugpjūčio 12 d. raštu SIDE pateikė savo atsakymą Komisijai. Prancūzijos valdžios institucijos savo atsakymą pateikė 2002 m. rugsėjo 17 d. raštu.

| (23) | 2002 m. rugsėjo 19 d. raštu Komisija, paprašiusi SIDE nurodyti, ar šios atsakyme yra neskelbtinos informacijos, ir 2002 m. rugsėjo 30 d. gavusi neigiamą atsakymą, 2002 m. spalio 17 d. kaip komentarus persiuntė Prancūzijos valdžios institucijoms SIDE atsakymą, pridėdama savo priedus. Komisija Prancūzijos valdžios institucijoms taip pat uždavė keletą papildomų klausimų. |
| --- | --- |

(23)

2002 m. rugsėjo 19 d. raštu Komisija, paprašiusi SIDE nurodyti, ar šios atsakyme yra neskelbtinos informacijos, ir 2002 m. rugsėjo 30 d. gavusi neigiamą atsakymą, 2002 m. spalio 17 d. kaip komentarus persiuntė Prancūzijos valdžios institucijoms SIDE atsakymą, pridėdama savo priedus. Komisija Prancūzijos valdžios institucijoms taip pat uždavė keletą papildomų klausimų.

| (24) | 2002 m. spalio 30 d. raštu Komisija pateikė keletą papildomų klausimų SIDE, į kuriuos buvo atsakyta 2002 m. spalio 31 d. ir 2002 m. gruodžio 9 d. raštais. Po Komisijos 2002 m. gruodžio 16 d. prašymo 2002 m. gruodžio 23 d. raštu SIDE informavo Komisiją, kad pateiktuose atsakymuose nėra jokios neskelbtinos informacijos ir kad jie gali būti persiųsti kaip komentarai Prancūzijos valdžios institucijoms. |
| --- | --- |

(24)

2002 m. spalio 30 d. raštu Komisija pateikė keletą papildomų klausimų SIDE, į kuriuos buvo atsakyta 2002 m. spalio 31 d. ir 2002 m. gruodžio 9 d. raštais. Po Komisijos 2002 m. gruodžio 16 d. prašymo 2002 m. gruodžio 23 d. raštu SIDE informavo Komisiją, kad pateiktuose atsakymuose nėra jokios neskelbtinos informacijos ir kad jie gali būti persiųsti kaip komentarai Prancūzijos valdžios institucijoms.

| (25) | Prancūzijos valdžios institucijoms per nurodytą terminą nepateikus atsakymo, Komisija buvo priversta 2002 m. lapkričio 27 d. raštu joms nusiųsti priminimą. Prancūzijos valdžios institucijos 2002 m. gruodžio 19 d. raštu paprašė Komisijos dar kartą pratęsti terminą. |
| --- | --- |

(25)

Prancūzijos valdžios institucijoms per nurodytą terminą nepateikus atsakymo, Komisija buvo priversta 2002 m. lapkričio 27 d. raštu joms nusiųsti priminimą. Prancūzijos valdžios institucijos 2002 m. gruodžio 19 d. raštu paprašė Komisijos dar kartą pratęsti terminą.

| (26) | 2003 m. sausio 9 d. Komisija Prancūzijos valdžios institucijoms kaip komentarus persiuntė SIDE 2002 m. gruodžio 23 d. atsakymą. 2003 m. sausio 17 d. raštu Prancūzijos valdžios institucijos atsakė į Komisijos 2002 m. spalio 17 d. pateiktus klausimus. |
| --- | --- |

(26)

2003 m. sausio 9 d. Komisija Prancūzijos valdžios institucijoms kaip komentarus persiuntė SIDE 2002 m. gruodžio 23 d. atsakymą. 2003 m. sausio 17 d. raštu Prancūzijos valdžios institucijos atsakė į Komisijos 2002 m. spalio 17 d. pateiktus klausimus.

| (27) | 2003 m. vasario 4 d. raštu Prancūzijos valdžios institucijos Komisijos paprašė dar kartą atidėti komentarų, susijusių su antruoju 2002 m. gruodžio 23 d. SIDE atsakymu, pateikimo terminą. 2003 m. vasario 11 d. raštu Komisija iš dalies pratęsė prašomus terminus. 2003 m. kovo 11 d. raštu Prancūzijos valdžios institucijos pateikė Komisijai savo atsakymą. |
| --- | --- |

(27)

2003 m. vasario 4 d. raštu Prancūzijos valdžios institucijos Komisijos paprašė dar kartą atidėti komentarų, susijusių su antruoju 2002 m. gruodžio 23 d. SIDE atsakymu, pateikimo terminą. 2003 m. vasario 11 d. raštu Komisija iš dalies pratęsė prašomus terminus. 2003 m. kovo 11 d. raštu Prancūzijos valdžios institucijos pateikė Komisijai savo atsakymą.

| (28) | Be to, SIDE prašymu Komisijos tarnybos ją priėmė ir per susitikimą, įvykusį 2003 m. kovo 4 d., ji galėjo išdėstyti savo požiūrį į bylą nuo pat jos nagrinėjimo pradžios. |
| --- | --- |

(28)

Be to, SIDE prašymu Komisijos tarnybos ją priėmė ir per susitikimą, įvykusį 2003 m. kovo 4 d., ji galėjo išdėstyti savo požiūrį į bylą nuo pat jos nagrinėjimo pradžios.

| (29) | Po šios procedūros Europos Komisija priėmė Sprendimą 2005/262/EB, kuriame remdamasi buvusio EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies d punktu laikėsi nuomonės, kad ginčijama pagalba yra suderinama su bendrąja rinka, nustačiusi, kad pagalba negalėjo per daug kompensuoti išlaidų, susidariusių dėl nedidelių užsakymų vykdymo. |
| --- | --- |

(29)

Po šios procedūros Europos Komisija priėmė Sprendimą 2005/262/EB, kuriame remdamasi buvusio EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies d punktu laikėsi nuomonės, kad ginčijama pagalba yra suderinama su bendrąja rinka, nustačiusi, kad pagalba negalėjo per daug kompensuoti išlaidų, susidariusių dėl nedidelių užsakymų vykdymo.

D.   Ketvirtasis etapas

| (30) | 2008 m. balandžio 15 d. sprendimu Pirmosios instancijos teismas panaikino 2004 m. balandžio 20 d. Komisijos sprendimą. |
| --- | --- |

(30)

2008 m. balandžio 15 d. sprendimu Pirmosios instancijos teismas panaikino 2004 m. balandžio 20 d. Komisijos sprendimą.

| (31) | Jis nusprendė, kad nagrinėdama pagalbos dalį, išmokėtą CELF iki 1993 m. lapkričio 1 d. (Europos Sąjungos sutarties įsigaliojimo dienos), Komisija padarė teisės klaidą, manydama, kad ginčijama pagalba suderinama su bendrąja rinka pagal buvusio 87 straipsnio 3 dalies d punktą, nors turėjo taikyti iki 1993 m. lapkričio 1 d. galiojusias pagrindines taisykles. Teismas taip pat atsižvelgė į faktą, kad ES sutartyje nėra pereinamųjų nuostatų, susijusių su EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies d punkto taikymu, ir kad laikantis teisinio tikrumo principo, išskyrus ypatingus atvejus, Bendrijos aktą draudžiama taikyti prieš jo paskelbimo datą. |
| --- | --- |

(31)

Jis nusprendė, kad nagrinėdama pagalbos dalį, išmokėtą CELF iki 1993 m. lapkričio 1 d. (Europos Sąjungos sutarties įsigaliojimo dienos), Komisija padarė teisės klaidą, manydama, kad ginčijama pagalba suderinama su bendrąja rinka pagal buvusio 87 straipsnio 3 dalies d punktą, nors turėjo taikyti iki 1993 m. lapkričio 1 d. galiojusias pagrindines taisykles. Teismas taip pat atsižvelgė į faktą, kad ES sutartyje nėra pereinamųjų nuostatų, susijusių su EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies d punkto taikymu, ir kad laikantis teisinio tikrumo principo, išskyrus ypatingus atvejus, Bendrijos aktą draudžiama taikyti prieš jo paskelbimo datą.

| (32) | Be to, Teismas nurodė, kad nagrinėdama ginčijamos pagalbos suderinamumą Komisija padarė akivaizdžią vertinimo klaidą pervertindama su nedidelių užsakymų vykdymu susijusias CELF realiai patirtas išlaidas. Iš tiesų savo 2004 m. balandžio 20 d. sprendime Komisija atsižvelgė ne į faktines nedidelių užsakymų vykdymo išlaidas, bet šias išlaidas įvertino remdamasi bendrosiomis CELF išlaidomis (prie nedidelių užsakymų vykdymo išlaidų priskirdama dalį bendrųjų išlaidų, vadovaudamasi kiekvienai išlaidų kategorijai skirtingu paskirstymo kriterijumi). Kai kurioms išlaidų kategorijoms buvo pritaikyti dauginimo koeficientai, atsižvelgiant į papildomus sunkumus, kuriuos galėtų sukelti nedidelių užsakymų vykdymas, palyginti su kita CELF veikla. Tačiau, Teismo nuomone, šių sunkumų galima išvengti perduodant duomenis nuotoliniu būdu – taip vykdyti du trečdaliai nedidelių užsakymų. Taigi Teismas laikėsi nuomonės, kad Komisija padarė vertinimo klaidą, kai kurioms išlaidoms (bet kuriuo atveju, perduodant duomenis nuotoliniu būdu įvykdytiems užsakymams) pritaikiusi dauginimo koeficientus, ir padarė išvadą, kad netaikant minėtų koeficientų nedidelių užsakymų vykdymo išlaidos būtų mažesnės, o nedidelių užsakymų veiklos rezultatas būtų buvęs teigiamas (600 000 Prancūzijos frankų, arba 91 469 eurai). Teismo manymu, Komisija neįrodė, kad už veiklą nebuvo išmokėta per didelė kompensacija. |
| --- | --- |

(32)

Be to, Teismas nurodė, kad nagrinėdama ginčijamos pagalbos suderinamumą Komisija padarė akivaizdžią vertinimo klaidą pervertindama su nedidelių užsakymų vykdymu susijusias CELF realiai patirtas išlaidas. Iš tiesų savo 2004 m. balandžio 20 d. sprendime Komisija atsižvelgė ne į faktines nedidelių užsakymų vykdymo išlaidas, bet šias išlaidas įvertino remdamasi bendrosiomis CELF išlaidomis (prie nedidelių užsakymų vykdymo išlaidų priskirdama dalį bendrųjų išlaidų, vadovaudamasi kiekvienai išlaidų kategorijai skirtingu paskirstymo kriterijumi). Kai kurioms išlaidų kategorijoms buvo pritaikyti dauginimo koeficientai, atsižvelgiant į papildomus sunkumus, kuriuos galėtų sukelti nedidelių užsakymų vykdymas, palyginti su kita CELF veikla. Tačiau, Teismo nuomone, šių sunkumų galima išvengti perduodant duomenis nuotoliniu būdu – taip vykdyti du trečdaliai nedidelių užsakymų. Taigi Teismas laikėsi nuomonės, kad Komisija padarė vertinimo klaidą, kai kurioms išlaidoms (bet kuriuo atveju, perduodant duomenis nuotoliniu būdu įvykdytiems užsakymams) pritaikiusi dauginimo koeficientus, ir padarė išvadą, kad netaikant minėtų koeficientų nedidelių užsakymų vykdymo išlaidos būtų mažesnės, o nedidelių užsakymų veiklos rezultatas būtų buvęs teigiamas (600 000 Prancūzijos frankų, arba 91 469 eurai). Teismo manymu, Komisija neįrodė, kad už veiklą nebuvo išmokėta per didelė kompensacija.

E.   Penktasis etapas

| (33) | Pirmosios instancijos teismui priėmus 2008 m. balandžio 15 d. sprendimą, Komisijos 1996 m. birželio 30 d. sprendimu pradėta tyrimo procedūra tęsiama toliau ir Komisija turi priimti naują sprendimą. |
| --- | --- |

(33)

Pirmosios instancijos teismui priėmus 2008 m. balandžio 15 d. sprendimą, Komisijos 1996 m. birželio 30 d. sprendimu pradėta tyrimo procedūra tęsiama toliau ir Komisija turi priimti naują sprendimą.

| (34) | Atsižvelgdama į 2008 m. balandžio 15 d. Pirmosios instancijos teismo sprendimo motyvus ir į tai, kad sprendimas pradėti procedūrą priimtas 1996 m. liepos 30 d., Komisija dar kartą paragino Prancūzijos valdžios institucijas ir suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas. |
| --- | --- |

(34)

Atsižvelgdama į 2008 m. balandžio 15 d. Pirmosios instancijos teismo sprendimo motyvus ir į tai, kad sprendimas pradėti procedūrą priimtas 1996 m. liepos 30 d., Komisija dar kartą paragino Prancūzijos valdžios institucijas ir suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas.

| (35) | Taigi 2009 m. balandžio 8 d. Komisija priėmė sprendimą pratęsti procedūrą (12) (C(2009) 2481, sprendimas pratęsti procedūrą). Šiame sprendime pratęsti procedūrą numatytas naujas pastabų pateikimo terminas ir kartu papildytas 1996 m. liepos 30 d. sprendimas pradėti procedūrą. Jame nurodyta, kad abu sprendimai turi būti laikomi neatsiejamais vienas nuo kito ir bus susiję su ta pačia oficialia tyrimo procedūra, be to, jei sprendime pratęsti procedūrą pateiktas faktų ir taikytinos teisės arba Komisijos išankstinis vertinimas skirtųsi nuo 1996 m. birželio 30 d. sprendimo pradėti procedūrą, reikėtų atsižvelgti tik į sprendimą pratęsti procedūrą. |
| --- | --- |

(35)

Taigi 2009 m. balandžio 8 d. Komisija priėmė sprendimą pratęsti procedūrą (12) (C(2009) 2481, sprendimas pratęsti procedūrą). Šiame sprendime pratęsti procedūrą numatytas naujas pastabų pateikimo terminas ir kartu papildytas 1996 m. liepos 30 d. sprendimas pradėti procedūrą. Jame nurodyta, kad abu sprendimai turi būti laikomi neatsiejamais vienas nuo kito ir bus susiję su ta pačia oficialia tyrimo procedūra, be to, jei sprendime pratęsti procedūrą pateiktas faktų ir taikytinos teisės arba Komisijos išankstinis vertinimas skirtųsi nuo 1996 m. birželio 30 d. sprendimo pradėti procedūrą, reikėtų atsižvelgti tik į sprendimą pratęsti procedūrą.

| (36) | Komisija paragino suinteresuotąsias šalis pateikti pastabas dėl šios pagalbos priemonės. |
| --- | --- |

(36)

Komisija paragino suinteresuotąsias šalis pateikti pastabas dėl šios pagalbos priemonės.

| (37) | 2009 m. birželio 9 d. Komisija gavo Prancūzijos valdžios institucijų pastabas, o 2009 m. liepos 23 d. – SIDE pastabas. 2009 m. rugpjūčio 24 d. SIDE pastabas ji perdavė Prancūzijos valdžios institucijoms suteikdama galimybę pateikti savo komentarus; jie buvo pateikti 2009 m. rugsėjo 24 d. |
| --- | --- |

(37)

2009 m. birželio 9 d. Komisija gavo Prancūzijos valdžios institucijų pastabas, o 2009 m. liepos 23 d. – SIDE pastabas. 2009 m. rugpjūčio 24 d. SIDE pastabas ji perdavė Prancūzijos valdžios institucijoms suteikdama galimybę pateikti savo komentarus; jie buvo pateikti 2009 m. rugsėjo 24 d.

| (38) | Tačiau Prancūzijos valdžios institucijos nepateikė Komisijos sprendime pratęsti procedūrą prašytos išsamesnės informacijos, o kalbant apie pagalbos proporcingumą, pateikė 2002 m. rugsėjo 17 d., 2003 m. sausio 17 d. ir 2003 m. kovo 11 d. jau perduotą informaciją, kurios Komisija negalėjo naudoti, atsižvelgdama į 2008 m. balandžio 15 d. Pirmosios instancijos teismo sprendimą. |
| --- | --- |

(38)

Tačiau Prancūzijos valdžios institucijos nepateikė Komisijos sprendime pratęsti procedūrą prašytos išsamesnės informacijos, o kalbant apie pagalbos proporcingumą, pateikė 2002 m. rugsėjo 17 d., 2003 m. sausio 17 d. ir 2003 m. kovo 11 d. jau perduotą informaciją, kurios Komisija negalėjo naudoti, atsižvelgdama į 2008 m. balandžio 15 d. Pirmosios instancijos teismo sprendimą.

| (39) | Todėl 2009 m. spalio 8 d. Komisijos tarnybos priminė Prancūzijos valdžios institucijoms savo prašymą pateikti informacijos konkrečiais paminėtais klausimais, kartu nurodydamos, kad, jei ši informacijai joms nebus pateikta per dešimt darbo dienų, Komisija turės priimti galutinį sprendimą remdamasi turima informacija pagal Procedūros reglamento 13 straipsnio 1 dalį, jei reikia, prieš tai priėmusi įsakymą pateikti informaciją pagal 1999 m. kovo 22 d. Tarybos reglamento Nr. 659/1999, nustatančio išsamias EB sutarties 93 straipsnio taikymo taisykles (13), 10 straipsnio 3 dalį. |
| --- | --- |

(39)

Todėl 2009 m. spalio 8 d. Komisijos tarnybos priminė Prancūzijos valdžios institucijoms savo prašymą pateikti informacijos konkrečiais paminėtais klausimais, kartu nurodydamos, kad, jei ši informacijai joms nebus pateikta per dešimt darbo dienų, Komisija turės priimti galutinį sprendimą remdamasi turima informacija pagal Procedūros reglamento 13 straipsnio 1 dalį, jei reikia, prieš tai priėmusi įsakymą pateikti informaciją pagal 1999 m. kovo 22 d. Tarybos reglamento Nr. 659/1999, nustatančio išsamias EB sutarties 93 straipsnio taikymo taisykles (13), 10 straipsnio 3 dalį.

| (40) | 2009 m. spalio 21 d. raštu Prancūzijos valdžios institucijos pranešė Komisijai, kad 2009 m. rugsėjo 9 d. Paryžiaus komercinio teismo sprendimu CELF buvo likviduota ir nutraukė savo veiklą. Be to, dėl Komisijos 2009 m. spalio 8 d. raštu prašytos informacijos Prancūzijos valdžios institucijos nurodė, kad negali pateikti jokios papildomos informacijos, ir paprašė naudotis 2009 m. birželio 9 d. pateiktomis pastabomis. |
| --- | --- |

(40)

2009 m. spalio 21 d. raštu Prancūzijos valdžios institucijos pranešė Komisijai, kad 2009 m. rugsėjo 9 d. Paryžiaus komercinio teismo sprendimu CELF buvo likviduota ir nutraukė savo veiklą. Be to, dėl Komisijos 2009 m. spalio 8 d. raštu prašytos informacijos Prancūzijos valdžios institucijos nurodė, kad negali pateikti jokios papildomos informacijos, ir paprašė naudotis 2009 m. birželio 9 d. pateiktomis pastabomis.

| (41) | 2009 m. lapkričio 20 d. sprendimu (C(2009)9256, įsakymas pateikti informaciją) Komisija nusprendė įsakyti Prancūzijai pateikti prašytą informaciją, kadangi, neatsižvelgiant į pakartotinius prašymus, ši informacija nebuvo pateikta. |
| --- | --- |

(41)

2009 m. lapkričio 20 d. sprendimu (C(2009)9256, įsakymas pateikti informaciją) Komisija nusprendė įsakyti Prancūzijai pateikti prašytą informaciją, kadangi, neatsižvelgiant į pakartotinius prašymus, ši informacija nebuvo pateikta.

| (42) | 2009 m. gruodžio 2 d. raštu Prancūzijos valdžios institucijos nurodė, kad negali pateikti jokios papildomos informacijos, ir kad prašo naudotis 2009 m. birželio 9 d. pateiktomis pastabomis. |
| --- | --- |

(42)

2009 m. gruodžio 2 d. raštu Prancūzijos valdžios institucijos nurodė, kad negali pateikti jokios papildomos informacijos, ir kad prašo naudotis 2009 m. birželio 9 d. pateiktomis pastabomis.

| (43) | Reikia pažymėti, kad 2009 m. gruodžio 2 d. Prancūzijos valdžios institucijos taip pat perdavė raštą dėl pagalbos schemos Programme de Livres Universitaires et Scientifiques, vadinamosios „Programme Plus“. Ši pagalbos schema šiame sprendime nenagrinėjama. |
| --- | --- |

(43)

Reikia pažymėti, kad 2009 m. gruodžio 2 d. Prancūzijos valdžios institucijos taip pat perdavė raštą dėl pagalbos schemos Programme de Livres Universitaires et Scientifiques, vadinamosios „Programme Plus“. Ši pagalbos schema šiame sprendime nenagrinėjama.

| (44) | 2009 m. gruodžio 22 d. raštu Komisija paprašė Prancūzijos valdžios institucijų pateikti informacijos apie CELF padėtį ir CELF likvidavimo procedūrą. Prancūzijos valdžios institucijos atsakė 2010 m. sausio 27 d. Patikslinta informacija pateikta 2010 m. kovo 9 d. ir 2010 m. lapkričio 26 d. |
| --- | --- |

(44)

2009 m. gruodžio 22 d. raštu Komisija paprašė Prancūzijos valdžios institucijų pateikti informacijos apie CELF padėtį ir CELF likvidavimo procedūrą. Prancūzijos valdžios institucijos atsakė 2010 m. sausio 27 d. Patikslinta informacija pateikta 2010 m. kovo 9 d. ir 2010 m. lapkričio 26 d.

F.   Procedūra nacionaliniuose teismuose ir prejudiciniai klausimai

| (45) | Be to, reikia pažymėti, kad Prancūzijos teismuose vykdomos procedūros, dėl kurių buvo kreiptasi į Teisingumo Teismą pagal SESV 267 straipsnį (buvusį EB sutarties 234 straipsnį). Pagrindiniai šių procedūrų etapai trumpai išdėstyti toliau. |
| --- | --- |

(45)

Be to, reikia pažymėti, kad Prancūzijos teismuose vykdomos procedūros, dėl kurių buvo kreiptasi į Teisingumo Teismą pagal SESV 267 straipsnį (buvusį EB sutarties 234 straipsnį). Pagrindiniai šių procedūrų etapai trumpai išdėstyti toliau.

| (46) | SIDE kreipėsi į Prancūzijos nacionalinį teismą remdamasi buvusio EB sutarties 88 straipsnio 3 dalies tiesioginiu taikymu. 2004 m. spalio 5 d. sprendimu, kuriuo patvirtintas Paryžiaus administracinio teismo 2001 m. balandžio 26 d. sprendimas, Paryžiaus apeliacinis administracinis teismas nurodė Prancūzijos valstybei išieškoti CELF suteiktą pagalbą. |
| --- | --- |

(46)

SIDE kreipėsi į Prancūzijos nacionalinį teismą remdamasi buvusio EB sutarties 88 straipsnio 3 dalies tiesioginiu taikymu. 2004 m. spalio 5 d. sprendimu, kuriuo patvirtintas Paryžiaus administracinio teismo 2001 m. balandžio 26 d. sprendimas, Paryžiaus apeliacinis administracinis teismas nurodė Prancūzijos valstybei išieškoti CELF suteiktą pagalbą.

| (47) | Vyriausiasis administracinis teismas, išnagrinėjęs jam pateiktą kasacinį skundą, 2006 m. kovo 29 d. sprendime patvirtino kai kuriuos administracinio apeliacinio teismo sprendimo aspektus, pirmiausia faktą, kad nagrinėjama pagalba nebuvo tik kompensacija už su viešąja paslauga susijusius įsipareigojimus (14), kad nacionalinis teismas negali jos laikyti esama pagalba ir kad CELF negali remtis teisėto pasitikėjimo principu. |
| --- | --- |

(47)

Vyriausiasis administracinis teismas, išnagrinėjęs jam pateiktą kasacinį skundą, 2006 m. kovo 29 d. sprendime patvirtino kai kuriuos administracinio apeliacinio teismo sprendimo aspektus, pirmiausia faktą, kad nagrinėjama pagalba nebuvo tik kompensacija už su viešąja paslauga susijusius įsipareigojimus (14), kad nacionalinis teismas negali jos laikyti esama pagalba ir kad CELF negali remtis teisėto pasitikėjimo principu.

| (48) | Tačiau savo 2006 m. kovo 29 d. sprendime Vyriausiasis administracinis teismas taip pat nusprendė sustabdyti apeliacinių skundų nagrinėjimą tol, kol Teisingumo Teismas pareikš savo nuomonę dėl Vyriausiojo administracinio teismo jam pateiktų prejudicinių klausimų, susijusių su nacionalinio teismo prievolėmis dėl valstybės pagalbos, apie kurią nepranešta, bet kuri vėliau Komisijos sprendimu buvo pripažinta suderinama su bendrąja rinka. |
| --- | --- |

(48)

Tačiau savo 2006 m. kovo 29 d. sprendime Vyriausiasis administracinis teismas taip pat nusprendė sustabdyti apeliacinių skundų nagrinėjimą tol, kol Teisingumo Teismas pareikš savo nuomonę dėl Vyriausiojo administracinio teismo jam pateiktų prejudicinių klausimų, susijusių su nacionalinio teismo prievolėmis dėl valstybės pagalbos, apie kurią nepranešta, bet kuri vėliau Komisijos sprendimu buvo pripažinta suderinama su bendrąja rinka.

| (49) | Savo 2008 m. vasario 12 d. sprendime (15) Teisingumo Teismas nurodė:
  „EB 88 straipsnio 3 dalies paskutinį sakinį reikia aiškinti taip, jog nacionalinis teismas neprivalo nurodyti sugrąžinti pažeidžiant šią nuostatą suteiktos pagalbos tuo atveju, jei Komisija priėmė galutinį sprendimą, pripažįstantį šią pagalbą suderinamą su bendrąja rinka EB 87 straipsnio prasme. Nacionalinis teismas pagal Bendrijos teisę turi priteisti iš pagalbos gavėjo palūkanas už neteisėtumo laikotarpį. Pagal savo nacionalinę teisę jis prireikus, be to, dar gali nurodyti grąžinti neteisėtą pagalbą, nepažeidžiant valstybės narės teisės vėliau ją įgyvendinti iš naujo. Jis taip pat gali tenkinti reikalavimus atlyginti dėl neteisėtos pagalbos patirtą žalą.
  Tokioje procesinėje situacijoje, kokia susiklostė pagrindinėje byloje, iš EB 88 straipsnio 3 dalies paskutinio sakinio kylanti pareiga ištaisyti pagalbos neteisėtumo pasekmes, apskaičiuojant pagalbos gavėjo mokėtinas sumas, yra taikytina, išskyrus ypatingas aplinkybes, ir laikotarpio nuo Komisijos sprendimo, pripažįstančio šią pagalbą suderinamą su bendrąja rinka, priėmimo iki šio sprendimo panaikinimo Bendrijos teisme atžvilgiu“. |
| --- | --- |

(49)

Savo 2008 m. vasario 12 d. sprendime (15) Teisingumo Teismas nurodė:

„EB 88 straipsnio 3 dalies paskutinį sakinį reikia aiškinti taip, jog nacionalinis teismas neprivalo nurodyti sugrąžinti pažeidžiant šią nuostatą suteiktos pagalbos tuo atveju, jei Komisija priėmė galutinį sprendimą, pripažįstantį šią pagalbą suderinamą su bendrąja rinka EB 87 straipsnio prasme. Nacionalinis teismas pagal Bendrijos teisę turi priteisti iš pagalbos gavėjo palūkanas už neteisėtumo laikotarpį. Pagal savo nacionalinę teisę jis prireikus, be to, dar gali nurodyti grąžinti neteisėtą pagalbą, nepažeidžiant valstybės narės teisės vėliau ją įgyvendinti iš naujo. Jis taip pat gali tenkinti reikalavimus atlyginti dėl neteisėtos pagalbos patirtą žalą.

Tokioje procesinėje situacijoje, kokia susiklostė pagrindinėje byloje, iš EB 88 straipsnio 3 dalies paskutinio sakinio kylanti pareiga ištaisyti pagalbos neteisėtumo pasekmes, apskaičiuojant pagalbos gavėjo mokėtinas sumas, yra taikytina, išskyrus ypatingas aplinkybes, ir laikotarpio nuo Komisijos sprendimo, pripažįstančio šią pagalbą suderinamą su bendrąja rinka, priėmimo iki šio sprendimo panaikinimo Bendrijos teisme atžvilgiu“.

| (50) | Atsižvelgęs į 2008 m. vasario 12 d. Teisingumo Teismo sprendimą ir pirmiau minėtą 2008 m. balandžio 15 d. Pirmosios instancijos teismo sprendimą Vyriausiasis administracinis teismas savo 2008 m. gruodžio 19 d. sprendimu panaikino pirmiau minėto Paryžiaus administracinio teismo 2004 m. spalio 5 d. sprendimo 2, 3 ir 4 straipsnius ir priėmė tokį sprendimą. |
| --- | --- |

(50)

Atsižvelgęs į 2008 m. vasario 12 d. Teisingumo Teismo sprendimą ir pirmiau minėtą 2008 m. balandžio 15 d. Pirmosios instancijos teismo sprendimą Vyriausiasis administracinis teismas savo 2008 m. gruodžio 19 d. sprendimu panaikino pirmiau minėto Paryžiaus administracinio teismo 2004 m. spalio 5 d. sprendimo 2, 3 ir 4 straipsnius ir priėmė tokį sprendimą.

| (51) | Pirmiausia, jis pareikalavo, kad Kultūros ir komunikacijos ministras išieškotų palūkanas, susijusias su CELF nuo 1980 m. iki Vyriausiojo administracinio teismo sprendimo datos išmokėta valstybės pagalba ir apskaičiuotas remiantis Komisijos reglamentu (EB) Nr. 794/2004 (16). Jis taip pat pareikalavo, kad ministras vėliau imtųsi išieškoti palūkanas, kurios bus priskaičiuotos už laikotarpį tarp Vyriausiojo administracinio teismo sprendimo priėmimo datos ir datos, kurią arba bus galutinai nustatyta, kad valstybės pagalba suderinama su bendrąja rinka, arba pagalba bus galutinai išieškota. |
| --- | --- |

(51)

Pirmiausia, jis pareikalavo, kad Kultūros ir komunikacijos ministras išieškotų palūkanas, susijusias su CELF nuo 1980 m. iki Vyriausiojo administracinio teismo sprendimo datos išmokėta valstybės pagalba ir apskaičiuotas remiantis Komisijos reglamentu (EB) Nr. 794/2004 (16). Jis taip pat pareikalavo, kad ministras vėliau imtųsi išieškoti palūkanas, kurios bus priskaičiuotos už laikotarpį tarp Vyriausiojo administracinio teismo sprendimo priėmimo datos ir datos, kurią arba bus galutinai nustatyta, kad valstybės pagalba suderinama su bendrąja rinka, arba pagalba bus galutinai išieškota.

| (52) | Be to, Vyriausiasis administracinis teismas nusprendė sustabdyti bylos nagrinėjimą tol, kol Teisingumo Teismas pareikš savo nuomonę šiais prejudiciniais klausimais:






  „1. | Ar nacionalinis teismas gali sustabdyti bylos dėl pareigos grąžinti valstybės pagalbą nagrinėjimą, kol Komisija, priimdama galutinį sprendimą, išsakys nuomonę dėl pagalbos suderinamumo su bendrąja rinka, jei Bendrijos teismas panaikino pirmąjį sprendimą, kuriuo Komisija šią pagalbą pripažino suderinamą? |
| --- | --- | --- |

(52)

Be to, Vyriausiasis administracinis teismas nusprendė sustabdyti bylos nagrinėjimą tol, kol Teisingumo Teismas pareikš savo nuomonę šiais prejudiciniais klausimais:

„1.

Ar nacionalinis teismas gali sustabdyti bylos dėl pareigos grąžinti valstybės pagalbą nagrinėjimą, kol Komisija, priimdama galutinį sprendimą, išsakys nuomonę dėl pagalbos suderinamumo su bendrąja rinka, jei Bendrijos teismas panaikino pirmąjį sprendimą, kuriuo Komisija šią pagalbą pripažino suderinamą?

| 2. | Ar situacija, kai Komisija tris kartus pripažino pagalbą suderinamą su bendrąja rinka, o Pirmosios instancijos teismas šiuos sprendimus panaikino, gali būti laikoma ypatinga aplinkybe, lemiančia tai, kad nacionalinis teismas nuspręstų apriboti pareigą susigrąžinti pagalbą?“ |
| --- | --- |

2.

Ar situacija, kai Komisija tris kartus pripažino pagalbą suderinamą su bendrąja rinka, o Pirmosios instancijos teismas šiuos sprendimus panaikino, gali būti laikoma ypatinga aplinkybe, lemiančia tai, kad nacionalinis teismas nuspręstų apriboti pareigą susigrąžinti pagalbą?“

| (53) | 2010 m. kovo 11 d. Teisingumo Teismas priėmė sprendimą dėl prejudicinių klausimų (17) ir pripažino, kad:






  „1. | Nacionalinis teismas, į kurį kreiptasi remiantis EB 88 straipsnio 3 dalimi su prašymu, kuriuo siekiama susigrąžinti neteisėtą valstybės pagalbą, negali atidėti sprendimo dėl šio prašymo priėmimo, kol Europos Bendrijų Komisija priims sprendimą dėl pagalbos suderinamumo su bendrąja rinka, panaikinus ankstesnį teigiamą sprendimą. |
| --- | --- | --- |

(53)

2010 m. kovo 11 d. Teisingumo Teismas priėmė sprendimą dėl prejudicinių klausimų (17) ir pripažino, kad:

„1.

Nacionalinis teismas, į kurį kreiptasi remiantis EB 88 straipsnio 3 dalimi su prašymu, kuriuo siekiama susigrąžinti neteisėtą valstybės pagalbą, negali atidėti sprendimo dėl šio prašymo priėmimo, kol Europos Bendrijų Komisija priims sprendimą dėl pagalbos suderinamumo su bendrąja rinka, panaikinus ankstesnį teigiamą sprendimą.

| 2. | Tai, kad Europos Bendrijų Komisija priėmė tris sprendimus, kuriais pagalba buvo pripažinta suderinama su bendrąja rinka, savaime negali būti laikoma ypatinga aplinkybe, kuri galėtų pateisinti gavėjo pareigos grąžinti šią pagalbą apribojimą, kai ji buvo įgyvendinta pažeidžiant EB 88 straipsnio 3 dalį.“ |
| --- | --- |

2.

Tai, kad Europos Bendrijų Komisija priėmė tris sprendimus, kuriais pagalba buvo pripažinta suderinama su bendrąja rinka, savaime negali būti laikoma ypatinga aplinkybe, kuri galėtų pateisinti gavėjo pareigos grąžinti šią pagalbą apribojimą, kai ji buvo įgyvendinta pažeidžiant EB 88 straipsnio 3 dalį.“

2.   PRIEMONĖS APRAŠYMAS

| (54) | Prancūzijos valdžios institucijos pranešė Komisijai, kad remdamasi Prancūzijos Vyriausybės bendros politikos gairėmis dėl prancūziškos knygos ir literatūros skleidimo, 1980 m. Kultūros ministerija nusprendė suteikti pagalbą eksporto paslaugų tarpininkams, kurie priimtų įvairių rūšių užsakymus nepaisant jų sumos ir pelningumo. Anot Prancūzijos valdžios institucijų, šios priemonės buvo įgyvendintos, kad būtų kompensuojami rinkos trūkumai ir skatinama paremti nepelningą nedidelių užsakymų veiklą eksporto paslaugų rinkoje. |
| --- | --- |

(54)

Prancūzijos valdžios institucijos pranešė Komisijai, kad remdamasi Prancūzijos Vyriausybės bendros politikos gairėmis dėl prancūziškos knygos ir literatūros skleidimo, 1980 m. Kultūros ministerija nusprendė suteikti pagalbą eksporto paslaugų tarpininkams, kurie priimtų įvairių rūšių užsakymus nepaisant jų sumos ir pelningumo. Anot Prancūzijos valdžios institucijų, šios priemonės buvo įgyvendintos, kad būtų kompensuojami rinkos trūkumai ir skatinama paremti nepelningą nedidelių užsakymų veiklą eksporto paslaugų rinkoje.

| (55) | Prancūzijos valdžios institucijų aiškinimu, tais atvejais, kai užsakymai negali būti įvykdomi įprastais platinimo kanalais, kai užsakytų knygų kiekis yra nepakankamas ir vienetinė užsakytų knygų kaina per maža, nedideli knygynai, dažniausiai esantys neprancūzakalbėse zonose, kartais sunkiai pasiekiami ir (arba) esantys toli, susiduria su rimtais tiekimo sunkumais, o užsakymų vykdymas tais atvejais yra nepelningas. |
| --- | --- |

(55)

Prancūzijos valdžios institucijų aiškinimu, tais atvejais, kai užsakymai negali būti įvykdomi įprastais platinimo kanalais, kai užsakytų knygų kiekis yra nepakankamas ir vienetinė užsakytų knygų kaina per maža, nedideli knygynai, dažniausiai esantys neprancūzakalbėse zonose, kartais sunkiai pasiekiami ir (arba) esantys toli, susiduria su rimtais tiekimo sunkumais, o užsakymų vykdymas tais atvejais yra nepelningas.

| (56) | Prancūzijos valdžios institucijų nuomone, nagrinėjamos pagalbos tikslas – suteikti galimybę eksporto tarpininkams įvykdyti visus užsakymus, gautus iš užsienyje įsteigtų knygynų, esančių dažniausiai neprancūzakalbėse zonose, nepriklausomai nuo užsakymų sumos, pelningumo ir adresato. Vykdant Prancūzijos kultūrinės įvairovės rėmimo politiką, šio tikslo įgyvendinimas turėjo užtikrinti optimalų knygų prancūzų kalba tiekimą ir tokiu būdu skatinti literatūros prancūzų kalba skleidimą visame pasaulyje. |
| --- | --- |

(56)

Prancūzijos valdžios institucijų nuomone, nagrinėjamos pagalbos tikslas – suteikti galimybę eksporto tarpininkams įvykdyti visus užsakymus, gautus iš užsienyje įsteigtų knygynų, esančių dažniausiai neprancūzakalbėse zonose, nepriklausomai nuo užsakymų sumos, pelningumo ir adresato. Vykdant Prancūzijos kultūrinės įvairovės rėmimo politiką, šio tikslo įgyvendinimas turėjo užtikrinti optimalų knygų prancūzų kalba tiekimą ir tokiu būdu skatinti literatūros prancūzų kalba skleidimą visame pasaulyje.

| (57) | Pagalbos schema, kurią taikė Prancūzijos valdžios institucijos, pavadinta „Programme petites commandes“ (Nedidelių užsakymų programa). Ją sudarė subsidija, kurios tikslas – kompensuoti papildomas nedidelių užsakymų (kurie Prancūzijos valdžios institucijų apibrėžiami kaip mažesni arba lygūs 500 FRF, t. y. apie 76 EUR) vykdymo išlaidas. |
| --- | --- |

(57)

Pagalbos schema, kurią taikė Prancūzijos valdžios institucijos, pavadinta „Programme petites commandes“ (Nedidelių užsakymų programa). Ją sudarė subsidija, kurios tikslas – kompensuoti papildomas nedidelių užsakymų (kurie Prancūzijos valdžios institucijų apibrėžiami kaip mažesni arba lygūs 500 FRF, t. y. apie 76 EUR) vykdymo išlaidas.

| (58) | Anot Prancūzijos valdžios institucijų, subsidijas gavusi įmonė turėjo įsipareigoti pateikti Kultūros ministerijos Knygų ir skaitinių valdybai visus praėjusių metų duomenis apie bendrą įmonės veiklą (bendra apyvarta, finansinė apskaita, biudžeto sąmata, pasitarimų protokolų, kuriuose patvirtinami šie duomenys, kopijos, o prireikus, auditoriaus ataskaita ir atlyginimų lentelė) ir kitus dokumentus, susijusius su subsidijavimu, pirmiausia subsidijų panaudojimo apskaitą, kurioje būtų paaiškintos už praėjusiais metais skirtą subsidiją atliktos paslaugos. |
| --- | --- |

(58)

Anot Prancūzijos valdžios institucijų, subsidijas gavusi įmonė turėjo įsipareigoti pateikti Kultūros ministerijos Knygų ir skaitinių valdybai visus praėjusių metų duomenis apie bendrą įmonės veiklą (bendra apyvarta, finansinė apskaita, biudžeto sąmata, pasitarimų protokolų, kuriuose patvirtinami šie duomenys, kopijos, o prireikus, auditoriaus ataskaita ir atlyginimų lentelė) ir kitus dokumentus, susijusius su subsidijavimu, pirmiausia subsidijų panaudojimo apskaitą, kurioje būtų paaiškintos už praėjusiais metais skirtą subsidiją atliktos paslaugos.

| (59) | Praktiškai tik viena įmonė – CELF – pasinaudojo Nedidelių užsakymų programa. Prancūzijos valdžios institucijų aiškinimu, kiekvienais metais, pagrįsdama savo prašymą suteikti subsidijas ateinantiems metams, įmonė turėjo pagrįsti vykdant nedidelius užsakymus susidariusias papildomas išlaidas. Kalbant konkrečiai, ketvirtis ankstesniais metais suteiktos subsidijos buvo pervedamas metų pradžioje, o valdžios atstovams išnagrinėjus pagalbą gavusios įmonės biudžeto sąmatą ir svyravimus, užregistruotus pirmojoje biudžetinių metų pusėje, tų pačių metų rudenį būdavo pervedama likusi suma. Buvo susitarta, kad nepanaudojus visos pagalbai skirtos sumos, likusi suma būtų išskaitoma iš subsidijų, numatytų kitiems metams. Be to, Kultūros ministerija stebėtojos teisėmis dalyvaudavo CELF administraciniuose pasitarimuose ir visuotiniuose susirinkimuose. |
| --- | --- |

(59)

Praktiškai tik viena įmonė – CELF – pasinaudojo Nedidelių užsakymų programa. Prancūzijos valdžios institucijų aiškinimu, kiekvienais metais, pagrįsdama savo prašymą suteikti subsidijas ateinantiems metams, įmonė turėjo pagrįsti vykdant nedidelius užsakymus susidariusias papildomas išlaidas. Kalbant konkrečiai, ketvirtis ankstesniais metais suteiktos subsidijos buvo pervedamas metų pradžioje, o valdžios atstovams išnagrinėjus pagalbą gavusios įmonės biudžeto sąmatą ir svyravimus, užregistruotus pirmojoje biudžetinių metų pusėje, tų pačių metų rudenį būdavo pervedama likusi suma. Buvo susitarta, kad nepanaudojus visos pagalbai skirtos sumos, likusi suma būtų išskaitoma iš subsidijų, numatytų kitiems metams. Be to, Kultūros ministerija stebėtojos teisėmis dalyvaudavo CELF administraciniuose pasitarimuose ir visuotiniuose susirinkimuose.

| (60) | Reikia pabrėžti, kad nuo 1997 m. nagrinėjama pagalba nuolat mažėjo, o nuo 2002 m. ji nebeteikiama. Remiantis Prancūzijos valdžios institucijų pateiktais duomenimis, kasmet nuo 1980 m. iki 2001 m. pabaigos CELF gaudavo pagalbą nedidelių užsakymų iš užsienio, susijusių su knygomis prancūzų kalba, vykdymo išlaidoms sumažinti. 1980–2001 m. CELF iš viso gavo apie 4,8 mln. EUR nagrinėjamos pagalbos.

  Lentelė


  Pagalbos, nuo 1980 m. CELF skirtos nedideliems užsakymams vykdyti, suma

  Prancūzijos valdžios institucijų pateikti duomenys
  (sumos suapvalintos eurais)






  Metai | Pagalbos suma |
| --- | --- | --- |
| 1980 | 91 469,41 |
| 1981 | 91 469,41 |
| 1982 | 205 806,17 |
| 1983 | 164 644,94 |
| 1984 | 137 204,12 |
| 1985 | 141 777,59 |
| 1986 | 248 491,90 |
| 1987 | 214 953,11 |
| 1988 | 213 428,62 |
| 1989 | 259 163,33 |
| 1990 | 304 898,03 |
| 1991 | 373 500,09 |
| 1992 | 422 283,78 |
| 1993 | 382 647,03 |
| 1994 | 304 898,03 |
| 1995 | 304 898,03 |
| 1996 | 304 898,03 |
| 1997 | 243 918,43 |
| 1998 | 182 938,82 |
| 1999 | 121 959,21 |
| 2000 | 60 979,61 |
| 2001 | 38 112,25 |
| 2002 | 0 |

(60)

Reikia pabrėžti, kad nuo 1997 m. nagrinėjama pagalba nuolat mažėjo, o nuo 2002 m. ji nebeteikiama. Remiantis Prancūzijos valdžios institucijų pateiktais duomenimis, kasmet nuo 1980 m. iki 2001 m. pabaigos CELF gaudavo pagalbą nedidelių užsakymų iš užsienio, susijusių su knygomis prancūzų kalba, vykdymo išlaidoms sumažinti. 1980–2001 m. CELF iš viso gavo apie 4,8 mln. EUR nagrinėjamos pagalbos.

Lentelė

Pagalbos, nuo 1980 m. CELF skirtos nedideliems užsakymams vykdyti, suma

Prancūzijos valdžios institucijų pateikti duomenys

(sumos suapvalintos eurais)

Metai

Pagalbos suma

1980

91 469,41

1981

91 469,41

1982

205 806,17

1983

164 644,94

1984

137 204,12

1985

141 777,59

1986

248 491,90

1987

214 953,11

1988

213 428,62

1989

259 163,33

1990

304 898,03

1991

373 500,09

1992

422 283,78

1993

382 647,03

1994

304 898,03

1995

304 898,03

1996

304 898,03

1997

243 918,43

1998

182 938,82

1999

121 959,21

2000

60 979,61

2001

38 112,25

2002

0

3.   PRANCŪZIJOS KOMENTARAI IR SIDE PASTABOS PRATĘSUS PROCEDŪRĄ

| (61) | Reaguodamos į sprendimą pratęsti procedūrą 2009 m. birželio 9 d. Prancūzijos valdžios institucijos pateikė toliau išdėstytas pastabas. |
| --- | --- |

(61)

Reaguodamos į sprendimą pratęsti procedūrą 2009 m. birželio 9 d. Prancūzijos valdžios institucijos pateikė toliau išdėstytas pastabas.

| (62) | Pirmiausia, jos nurodė, kad sutinka su Komisijos vertinimu, jog CELF buvo suteikta valstybės pagalba, kuriai netaikytinos SESV 107 straipsnio 2 dalyje ir 3 dalies a ir b punktuose nustatytos nukrypti leidžiančios nuostatos. |
| --- | --- |

(62)

Pirmiausia, jos nurodė, kad sutinka su Komisijos vertinimu, jog CELF buvo suteikta valstybės pagalba, kuriai netaikytinos SESV 107 straipsnio 2 dalyje ir 3 dalies a ir b punktuose nustatytos nukrypti leidžiančios nuostatos.

| (63) | Vertinant pagalbą pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c ir d punktus Prancūzijos valdžios institucijos nepateikė jokios naujos informacijos, susijusios su pagalbos proporcingumu. |
| --- | --- |

(63)

Vertinant pagalbą pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c ir d punktus Prancūzijos valdžios institucijos nepateikė jokios naujos informacijos, susijusios su pagalbos proporcingumu.

| (64) | Be to, Prancūzijos valdžios institucijos nurodė, kad, jų nuomone, CELF paskirta užduotis buvo bendros ekonominės svarbos paslauga pagal SESV 106 straipsnio 2 dalį. |
| --- | --- |

(64)

Be to, Prancūzijos valdžios institucijos nurodė, kad, jų nuomone, CELF paskirta užduotis buvo bendros ekonominės svarbos paslauga pagal SESV 106 straipsnio 2 dalį.

| (65) | Galiausiai Prancūzijos valdžios institucijos ypatingai pabrėžė, kad esama ypatingų aplinkybių, dėl kurių Komisija turėtų nuspręsti neišieškoti pagalbos. |
| --- | --- |

(65)

Galiausiai Prancūzijos valdžios institucijos ypatingai pabrėžė, kad esama ypatingų aplinkybių, dėl kurių Komisija turėtų nuspręsti neišieškoti pagalbos.

| (66) | Kaip pirmiau nurodyta, Prancūzijos valdžios institucijos nepateikė Komisijos sprendime pratęsti procedūrą prašytos išsamesnės informacijos, o kalbant apie pagalbos proporcingumą pateikė 2002 m. ir 2003 m. jau perduotą informaciją, kurios Komisija negalėjo naudoti, atsižvelgdama į 2008 m. balandžio 15 d. Pirmosios instancijos teismo sprendimą. Todėl po 2009 m. spalio 8 d. priminimo Komisija 2009 m. lapkričio 20 d. nusprendė Prancūzijos valdžios institucijoms įsakyti pateikti prašomą informaciją pagal Reglamento (EB) Nr. 659/1999 10 straipsnio 3 dalį. 2009 m. gruodžio 2 d. raštu Prancūzijos valdžios institucijos atsakė, kad Komisijai negali pateikti jokios papildomos informacijos. |
| --- | --- |

(66)

Kaip pirmiau nurodyta, Prancūzijos valdžios institucijos nepateikė Komisijos sprendime pratęsti procedūrą prašytos išsamesnės informacijos, o kalbant apie pagalbos proporcingumą pateikė 2002 m. ir 2003 m. jau perduotą informaciją, kurios Komisija negalėjo naudoti, atsižvelgdama į 2008 m. balandžio 15 d. Pirmosios instancijos teismo sprendimą. Todėl po 2009 m. spalio 8 d. priminimo Komisija 2009 m. lapkričio 20 d. nusprendė Prancūzijos valdžios institucijoms įsakyti pateikti prašomą informaciją pagal Reglamento (EB) Nr. 659/1999 10 straipsnio 3 dalį. 2009 m. gruodžio 2 d. raštu Prancūzijos valdžios institucijos atsakė, kad Komisijai negali pateikti jokios papildomos informacijos.

| (67) | 2009 m. liepos 23 d. SIDE pateikė tokias pastabas. |
| --- | --- |

(67)

2009 m. liepos 23 d. SIDE pateikė tokias pastabas.

| (68) | SIDE priminė, kad pagalba buvo suteikta tik CELF, tačiau, SIDE nuomone, nagrinėjama veikla nebuvo CELF būdinga veikla, nes bet kokio dydžio užsakymų, net ir pačių mažiausių, kuriuos pateikia geografiškai toliau esantys knygynai, vykdymas, šiuos užsakymus grupuojant ir didesnius užsakymus perduodant leidėjams, būtent ir yra eksporto tarpininkų veikla. SIDE taip pat nurodė, kad jai pagalba nebuvo suteikta ne dėl tariamo skaidrumo trūkumo (kaip buvo paaiškinta), o dėl to, kad ji yra privati bendrovė, ne leidėjų kooperatyvas. |
| --- | --- |

(68)

SIDE priminė, kad pagalba buvo suteikta tik CELF, tačiau, SIDE nuomone, nagrinėjama veikla nebuvo CELF būdinga veikla, nes bet kokio dydžio užsakymų, net ir pačių mažiausių, kuriuos pateikia geografiškai toliau esantys knygynai, vykdymas, šiuos užsakymus grupuojant ir didesnius užsakymus perduodant leidėjams, būtent ir yra eksporto tarpininkų veikla. SIDE taip pat nurodė, kad jai pagalba nebuvo suteikta ne dėl tariamo skaidrumo trūkumo (kaip buvo paaiškinta), o dėl to, kad ji yra privati bendrovė, ne leidėjų kooperatyvas.

| (69) | SIDE taip pat smulkiai užginčijo faktą, esą pagalba buvo reikalinga. Šiuo klausimu ji teigė, kad nedidelio užsakymo sąvoka yra tendencinga ir paneigė Prancūzijos valdžios institucijų pateiktus skaičius. |
| --- | --- |

(69)

SIDE taip pat smulkiai užginčijo faktą, esą pagalba buvo reikalinga. Šiuo klausimu ji teigė, kad nedidelio užsakymo sąvoka yra tendencinga ir paneigė Prancūzijos valdžios institucijų pateiktus skaičius.

| (70) | Be to, SIDE laikėsi nuomonės, kad pagalbos negalima pagrįsti SESV 106 straipsnio 2 dalimi, ir savo nuomonę parėmė nacionalinių teismų sprendimais, susijusiais su CELF veikla. |
| --- | --- |

(70)

Be to, SIDE laikėsi nuomonės, kad pagalbos negalima pagrįsti SESV 106 straipsnio 2 dalimi, ir savo nuomonę parėmė nacionalinių teismų sprendimais, susijusiais su CELF veikla.

| (71) | Galiausiai SIDE nurodė, kad šiuo atveju, jos nuomone, nesama jokių ypatingų aplinkybių, dėl kurių būtų galima apriboti pagalbos išieškojimo pareigą. |
| --- | --- |

(71)

Galiausiai SIDE nurodė, kad šiuo atveju, jos nuomone, nesama jokių ypatingų aplinkybių, dėl kurių būtų galima apriboti pagalbos išieškojimo pareigą.

4.   PAGALBOS VERTINIMAS

| (72) | Reikia nustatyti, ar aptariama priemonė yra valstybės pagalba ir, jei taip, ar ji gali būti laikoma suderinama su vidaus rinka. Atlikdama vertinimą Komisija pirmiausia turi atsižvelgti į 2008 m. balandžio 15 d. Pirmosios instancijos teismo sprendimą. |
| --- | --- |

(72)

Reikia nustatyti, ar aptariama priemonė yra valstybės pagalba ir, jei taip, ar ji gali būti laikoma suderinama su vidaus rinka. Atlikdama vertinimą Komisija pirmiausia turi atsižvelgti į 2008 m. balandžio 15 d. Pirmosios instancijos teismo sprendimą.

A.   Pagalbos priemonės vertinimas pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį

| (73) | SESV 107 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad „išskyrus tuos atvejus, kai Sutartys nustato kitaip, valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su vidaus rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai“. |
| --- | --- |

(73)

SESV 107 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad „išskyrus tuos atvejus, kai Sutartys nustato kitaip, valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su vidaus rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai“.

| (74) | Pirmiausia, kaip jau buvo nurodyta sprendime pratęsti procedūrą, Komisija primena, kad jos išvada, kuria remiantis ginčijama priemonė yra valstybės pagalba pagal Sutartį, nebuvo suabejota nei Komisijos procedūros etapais, nei Europos Sąjungos teismuose (18), nei nacionaliniuose teismuose (19). Reaguodamos į sprendimą pratęsti procedūrą 2009 m. birželio 9 d. Prancūzijos valdžios institucijos nurodė, kad jos sutinka su Komisijos vertinimu, esą CELF buvo suteikta valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(74)

Pirmiausia, kaip jau buvo nurodyta sprendime pratęsti procedūrą, Komisija primena, kad jos išvada, kuria remiantis ginčijama priemonė yra valstybės pagalba pagal Sutartį, nebuvo suabejota nei Komisijos procedūros etapais, nei Europos Sąjungos teismuose (18), nei nacionaliniuose teismuose (19). Reaguodamos į sprendimą pratęsti procedūrą 2009 m. birželio 9 d. Prancūzijos valdžios institucijos nurodė, kad jos sutinka su Komisijos vertinimu, esą CELF buvo suteikta valstybės pagalba.

| (75) | Dėl toliau nurodytų motyvų Komisija mano, kad aptariama priemonė yra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį (buvusio EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį). |
| --- | --- |

(75)

Dėl toliau nurodytų motyvų Komisija mano, kad aptariama priemonė yra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį (buvusio EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį).

| (76) | Pirmiausia, priemonė suteikia pranašumą CELF, nes ją taikant galima sumažinti CELF nedidelių užsakymų kainą. Ji yra atrankinė, nes praktiškai ja pasinaudojo tik CELF. |
| --- | --- |

(76)

Pirmiausia, priemonė suteikia pranašumą CELF, nes ją taikant galima sumažinti CELF nedidelių užsakymų kainą. Ji yra atrankinė, nes praktiškai ja pasinaudojo tik CELF.

| (77) | Be to, priemonė finansuojama iš Prancūzijos valstybės biudžeto išteklių, t. y. iš valstybinių išteklių. Sprendimą suteikti pagalbą priėmė Kultūros ministerija, todėl priemonė priskirtina Prancūzijos valdžios institucijoms. |
| --- | --- |

(77)

Be to, priemonė finansuojama iš Prancūzijos valstybės biudžeto išteklių, t. y. iš valstybinių išteklių. Sprendimą suteikti pagalbą priėmė Kultūros ministerija, todėl priemonė priskirtina Prancūzijos valdžios institucijoms.

| (78) | Priemonė taip pat gali paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą ir iškraipyti konkurenciją. Iš tiesų pagalba skirta Prancūzijos tarpininkams (praktiškai – CELF), kurie eksportuoja knygas prancūzų kalba, daugiausia į neprancūzakalbes šalis. Taigi šie Prancūzijos tarpininkai konkuruoja, ar bent jau galėtų konkuruoti, su kitais prancūziškų knygų eksporto tarpininkais, įsisteigusiais kitose Europos Sąjungos prancūzakalbėse valstybėse (Belgijoje ir Liuksemburge). Šios išvados nekeičia tai, kad priemonės padaryta įtaka tarpusavio prekybai ir konkurencijos iškraipymas atrodo nedideli. Iš tikrųjų, remiantis nusistovėjusia Teisingumo Teismo praktika, Komisija neprivalo nustatyti realios pagalbos įtakos valstybių narių tarpusavio prekybai ir realaus konkurencijos iškraipymo; užtenka nustatyti, kad pagalba galėtų daryti įtaką prekybai ir iškraipyti konkurenciją. |
| --- | --- |

(78)

Priemonė taip pat gali paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą ir iškraipyti konkurenciją. Iš tiesų pagalba skirta Prancūzijos tarpininkams (praktiškai – CELF), kurie eksportuoja knygas prancūzų kalba, daugiausia į neprancūzakalbes šalis. Taigi šie Prancūzijos tarpininkai konkuruoja, ar bent jau galėtų konkuruoti, su kitais prancūziškų knygų eksporto tarpininkais, įsisteigusiais kitose Europos Sąjungos prancūzakalbėse valstybėse (Belgijoje ir Liuksemburge). Šios išvados nekeičia tai, kad priemonės padaryta įtaka tarpusavio prekybai ir konkurencijos iškraipymas atrodo nedideli. Iš tikrųjų, remiantis nusistovėjusia Teisingumo Teismo praktika, Komisija neprivalo nustatyti realios pagalbos įtakos valstybių narių tarpusavio prekybai ir realaus konkurencijos iškraipymo; užtenka nustatyti, kad pagalba galėtų daryti įtaką prekybai ir iškraipyti konkurenciją.

| (79) | Galiausiai Komisija laikosi nuomonės, kad nesilaikyta sprendime Altmark nustatytų taikymo sąlygų. 2003 m. liepos 24 d. sprendime (20) Teisingumo Teismas patikslino, kokiomis sąlygomis įmonei, kuriai patikėta teikti bendros ekonominės svarbos paslaugą, skiriama pagalba nėra laikoma valstybės pagalba: „pirma, iš įmonės gavėjos faktiškai reikalaujama vykdyti viešosios paslaugos įpareigojimus ir šie įpareigojimai buvo aiškiai apibrėžti; antra, kriterijai, kuriais remiantis apskaičiuojama kompensacija, buvo iš anksto nustatyti objektyviai ir skaidriai; trečia, kompensacija neviršija tai, kas yra būtina, siekiant padengti visas ar dalį išlaidų, kurios patiriamos vykdant viešosios paslaugos įpareigojimus, atsižvelgiant į gautas atitinkamas įplaukas ir protingą pelną, susijusį su šių įsipareigojimų vykdymu; ketvirta, kai įmonė, vykdanti viešosios paslaugos įpareigojimus, nėra pasirinkta vadovaujantis viešųjų pirkimų procedūra, reikalingos kompensacijos dydis turi būti nustatytas remiantis išlaidų, kurias vidutinė įmonė, gerai valdoma ir turinti pakankamai transporto priemonių, kad galėtų atitikti būtinus viešosios paslaugos reikalavimus, būtų patyrusi vykdydama šias pareigas, atsižvelgiant į atitinkamas gaunamas įplaukas ir protingą pelną, susijusį su šių įsipareigojimų vykdymu, analize“. |
| --- | --- |

(79)

Galiausiai Komisija laikosi nuomonės, kad nesilaikyta sprendime Altmark nustatytų taikymo sąlygų. 2003 m. liepos 24 d. sprendime (20) Teisingumo Teismas patikslino, kokiomis sąlygomis įmonei, kuriai patikėta teikti bendros ekonominės svarbos paslaugą, skiriama pagalba nėra laikoma valstybės pagalba: „pirma, iš įmonės gavėjos faktiškai reikalaujama vykdyti viešosios paslaugos įpareigojimus ir šie įpareigojimai buvo aiškiai apibrėžti; antra, kriterijai, kuriais remiantis apskaičiuojama kompensacija, buvo iš anksto nustatyti objektyviai ir skaidriai; trečia, kompensacija neviršija tai, kas yra būtina, siekiant padengti visas ar dalį išlaidų, kurios patiriamos vykdant viešosios paslaugos įpareigojimus, atsižvelgiant į gautas atitinkamas įplaukas ir protingą pelną, susijusį su šių įsipareigojimų vykdymu; ketvirta, kai įmonė, vykdanti viešosios paslaugos įpareigojimus, nėra pasirinkta vadovaujantis viešųjų pirkimų procedūra, reikalingos kompensacijos dydis turi būti nustatytas remiantis išlaidų, kurias vidutinė įmonė, gerai valdoma ir turinti pakankamai transporto priemonių, kad galėtų atitikti būtinus viešosios paslaugos reikalavimus, būtų patyrusi vykdydama šias pareigas, atsižvelgiant į atitinkamas gaunamas įplaukas ir protingą pelną, susijusį su šių įsipareigojimų vykdymu, analize“.

| (80) | Šiuo atveju, atskirai neišplėtodama kiekvienos sąlygos, nes jos taikomos visos kartu, Komisija nustato, kad CELF nebuvo pasirinkta viešojo pirkimo procedūros metu, o kompensacijos lygis nebuvo nustatytas remiantis vidutinės, gerai valdomos ir tinkamas gamybos priemones turinčios įmonės patiriamų išlaidų analize. |
| --- | --- |

(80)

Šiuo atveju, atskirai neišplėtodama kiekvienos sąlygos, nes jos taikomos visos kartu, Komisija nustato, kad CELF nebuvo pasirinkta viešojo pirkimo procedūros metu, o kompensacijos lygis nebuvo nustatytas remiantis vidutinės, gerai valdomos ir tinkamas gamybos priemones turinčios įmonės patiriamų išlaidų analize.

| (81) | Esant tokioms aplinkybėms CELF suteikta pagalba yra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį, kadangi ji apima visus valstybės pagalbos sudėties požymius. |
| --- | --- |

(81)

Esant tokioms aplinkybėms CELF suteikta pagalba yra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį, kadangi ji apima visus valstybės pagalbos sudėties požymius.

| (82) | Tačiau apie nagrinėjamą priemonę Prancūzijos valdžios institucijos Komisijai nepranešė. Taigi pagalba buvo suteikta pažeidžiant SESV 108 straipsnio 3 dalį, kurioje nustatyta, kad apie visus ketinimus suteikti ar pakeisti pagalbą Komisija turi būti laiku informuojama, kad ji galėtų pateikti savo pastabas. Todėl pagalba buvo suteikta neteisėtai. |
| --- | --- |

(82)

Tačiau apie nagrinėjamą priemonę Prancūzijos valdžios institucijos Komisijai nepranešė. Taigi pagalba buvo suteikta pažeidžiant SESV 108 straipsnio 3 dalį, kurioje nustatyta, kad apie visus ketinimus suteikti ar pakeisti pagalbą Komisija turi būti laiku informuojama, kad ji galėtų pateikti savo pastabas. Todėl pagalba buvo suteikta neteisėtai.

| (83) | Nagrinėjama priemonė yra valstybės pagalba, todėl reikia įvertinti, ar ji suderinama su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(83)

Nagrinėjama priemonė yra valstybės pagalba, todėl reikia įvertinti, ar ji suderinama su vidaus rinka.

B.   Priemonės vertinimas pagal SESV 107 straipsnio 2 ir 3 dalis

| (84) | Komisija laikosi nuomonės, kad SESV 107 straipsnio 2 dalies leidžiančios nukrypti nuostatos šiuo atveju nėra taikytinos, kadangi akivaizdu, kad nagrinėjamomis priemonėmis nebuvo siekiama tame straipsnyje nustatytų tikslų. |
| --- | --- |

(84)

Komisija laikosi nuomonės, kad SESV 107 straipsnio 2 dalies leidžiančios nukrypti nuostatos šiuo atveju nėra taikytinos, kadangi akivaizdu, kad nagrinėjamomis priemonėmis nebuvo siekiama tame straipsnyje nustatytų tikslų.

| (85) | Pagalba taip pat neatitinka sąlygų, nustatytų SESV 107 straipsnio 3 dalies a punkto leidžiančioje nukrypti nuostatoje, kadangi ji nebuvo skirta regioninei plėtrai skatinti pagal minėtą nuostatą. 107 straipsnio 3 dalies b punkto leidžianti nukrypti nuostata dėl bendriems Europos interesams svarbių projektų vykdymo skatinimo šiuo atveju taip pat negali būti taikoma, kadangi nagrinėjama priemone nebuvo skatinamas tokių projektų įgyvendinimas. Kadangi pagalbos tikslas nebuvo taisyti didelius Prancūzijos ekonomikos sutrikimus, 107 straipsnio 3 dalies b punkto leidžianti nukrypti nuostata šiam atvejui irgi negali būti taikoma. |
| --- | --- |

(85)

Pagalba taip pat neatitinka sąlygų, nustatytų SESV 107 straipsnio 3 dalies a punkto leidžiančioje nukrypti nuostatoje, kadangi ji nebuvo skirta regioninei plėtrai skatinti pagal minėtą nuostatą. 107 straipsnio 3 dalies b punkto leidžianti nukrypti nuostata dėl bendriems Europos interesams svarbių projektų vykdymo skatinimo šiuo atveju taip pat negali būti taikoma, kadangi nagrinėjama priemone nebuvo skatinamas tokių projektų įgyvendinimas. Kadangi pagalbos tikslas nebuvo taisyti didelius Prancūzijos ekonomikos sutrikimus, 107 straipsnio 3 dalies b punkto leidžianti nukrypti nuostata šiam atvejui irgi negali būti taikoma.

| (86) | Taigi Komisija turi išnagrinėti, ar taikytini SESV 107 straipsnio 3 dalies c ir d punktai (buvusio EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies c ir d punktai). |
| --- | --- |

(86)

Taigi Komisija turi išnagrinėti, ar taikytini SESV 107 straipsnio 3 dalies c ir d punktai (buvusio EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies c ir d punktai).

| (87) | Atsižvelgiant į 2008 m. balandžio 15 d. Pirmosios instancijos teismo sprendimą, pagalbą, kuri buvo išmokėta po Europos Sąjungos sutarties įsigaliojimo (1993 m. lapkričio 1 d.), reikia atskirti nuo pagalbos, išmokėtos iki šios sutarties įsigaliojimo ir kuriai reikia taikyti pagrindines taisykles, galiojusias nagrinėjamu laikotarpiu. |
| --- | --- |

(87)

Atsižvelgiant į 2008 m. balandžio 15 d. Pirmosios instancijos teismo sprendimą, pagalbą, kuri buvo išmokėta po Europos Sąjungos sutarties įsigaliojimo (1993 m. lapkričio 1 d.), reikia atskirti nuo pagalbos, išmokėtos iki šios sutarties įsigaliojimo ir kuriai reikia taikyti pagrindines taisykles, galiojusias nagrinėjamu laikotarpiu.

| (88) | Todėl Komisija atsižvelgia į faktą, kad ketvirtis tam tikrais metais suteiktos subsidijos CELF buvo pervedamas metų pradžioje, o valdžios atstovams išnagrinėjus pagalbą gavusios įmonės biudžeto sąmatą ir svyravimus, užregistruotus pirmojoje biudžetinių metų pusėje, tų pačių metų rudenį būdavo pervedama likusi suma. Jei nebūdavo panaudojama visa pagalbos suma, likusi suma būdavo išskaičiuojama iš kitiems metams numatytų subsidijų. Taigi dalis 1993 m. subsidijos buvo išmokėta 1993 m. pradžioje, o likutis – 1993 m. rudenį. Sprendimą skirti pagalbą 1993 m. Prancūzijos valdžios institucijos priėmė 1992 m. pabaigoje arba 1993 m. pradžioje, bet kuriuo atveju, prieš įsigaliojant Europos Sąjungos sutarčiai. Taigi Komisija mano, kad 1993 m. išmokėtą pagalbą reikia įvertinti remiantis teisės normomis, taikytomis iki Europos Sąjungos sutarties įsigaliojimo. |
| --- | --- |

(88)

Todėl Komisija atsižvelgia į faktą, kad ketvirtis tam tikrais metais suteiktos subsidijos CELF buvo pervedamas metų pradžioje, o valdžios atstovams išnagrinėjus pagalbą gavusios įmonės biudžeto sąmatą ir svyravimus, užregistruotus pirmojoje biudžetinių metų pusėje, tų pačių metų rudenį būdavo pervedama likusi suma. Jei nebūdavo panaudojama visa pagalbos suma, likusi suma būdavo išskaičiuojama iš kitiems metams numatytų subsidijų. Taigi dalis 1993 m. subsidijos buvo išmokėta 1993 m. pradžioje, o likutis – 1993 m. rudenį. Sprendimą skirti pagalbą 1993 m. Prancūzijos valdžios institucijos priėmė 1992 m. pabaigoje arba 1993 m. pradžioje, bet kuriuo atveju, prieš įsigaliojant Europos Sąjungos sutarčiai. Taigi Komisija mano, kad 1993 m. išmokėtą pagalbą reikia įvertinti remiantis teisės normomis, taikytomis iki Europos Sąjungos sutarties įsigaliojimo.

a)   Pagalbos vertinimas pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies d punktą

| (89) | SESV 107 straipsnio 3 dalies d punkte (buvusio EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies d punktas) teigiama, kad vidaus rinkai neprieštaraujančia gali būti laikoma „pagalba, skirta kultūrai remti ir paveldui išsaugoti, jei tokia pagalba prekybos sąlygų ir konkurencijos Sąjungoje nepaveikia taip, kad prieštarautų bendram interesui“. |
| --- | --- |

(89)

SESV 107 straipsnio 3 dalies d punkte (buvusio EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies d punktas) teigiama, kad vidaus rinkai neprieštaraujančia gali būti laikoma „pagalba, skirta kultūrai remti ir paveldui išsaugoti, jei tokia pagalba prekybos sąlygų ir konkurencijos Sąjungoje nepaveikia taip, kad prieštarautų bendram interesui“.

| (90) | Taigi reikia patikrinti, ar CELF 1994–2001 m. išmokėta pagalba tikrai buvo siekiama kultūrinio tikslo, be to, ar ji paveikė prekybos sąlygas ir konkurenciją Europos Sąjungoje taip, kad prieštarautų bendram interesui. |
| --- | --- |

(90)

Taigi reikia patikrinti, ar CELF 1994–2001 m. išmokėta pagalba tikrai buvo siekiama kultūrinio tikslo, be to, ar ji paveikė prekybos sąlygas ir konkurenciją Europos Sąjungoje taip, kad prieštarautų bendram interesui.

i)   Kultūrinis tikslas

| (91) | Pirmiausia, Komisija pažymi, kad kultūrinis CELF suteiktos pagalbos tikslas buvo pripažintas pirmiau minėtame 1995 m. rugsėjo 18 d. Pirmosios instancijos teismo sprendime. Sprendimo 62 punkte Teismas pažymėjo, kad „dėl kultūrinio užginčytos pagalbos tikslo abi šalys sutaria, kad Prancūzijos Vyriausybės užsibrėžtas siekis – prancūzų kalbos ir literatūros skleidimas. Šiuo atžvilgiu Teismas taip pat pažymi, kad duomenys, kuriuos Komisija turėjo priimdama savo sprendimą, įskaitant ir tuos, kurie buvo pateikti 1992 m. rugsėjo 7 d. SIDE tarybos rašte, leido pagrįsti šio tikslo tikrumą ir teisėtumą. Šiomis aplinkybėmis galima daryti išvadą, kad Komisijai nebuvo ypatingai sunku įvertinti ginčijamos pagalbos kultūrinį tikslą ir jai nebuvo būtinybės gauti kitos informacijos šio tikslo kultūriniam pobūdžiui pripažinti.“ |
| --- | --- |

(91)

Pirmiausia, Komisija pažymi, kad kultūrinis CELF suteiktos pagalbos tikslas buvo pripažintas pirmiau minėtame 1995 m. rugsėjo 18 d. Pirmosios instancijos teismo sprendime. Sprendimo 62 punkte Teismas pažymėjo, kad „dėl kultūrinio užginčytos pagalbos tikslo abi šalys sutaria, kad Prancūzijos Vyriausybės užsibrėžtas siekis – prancūzų kalbos ir literatūros skleidimas. Šiuo atžvilgiu Teismas taip pat pažymi, kad duomenys, kuriuos Komisija turėjo priimdama savo sprendimą, įskaitant ir tuos, kurie buvo pateikti 1992 m. rugsėjo 7 d. SIDE tarybos rašte, leido pagrįsti šio tikslo tikrumą ir teisėtumą. Šiomis aplinkybėmis galima daryti išvadą, kad Komisijai nebuvo ypatingai sunku įvertinti ginčijamos pagalbos kultūrinį tikslą ir jai nebuvo būtinybės gauti kitos informacijos šio tikslo kultūriniam pobūdžiui pripažinti.“

| (92) | Prancūzijos valdžios institucijos pabrėžė, kad aptariama pagalba buvo siekiama kultūrinio tikslo – skatinti knygų prancūzų kalba platinimą neprancūzakalbėse šalyse. Taigi kalbama apie iniciatyvią politiką, kurios tikslas – saugoti ir skatinti kultūrinę įvairovę tarptautiniame lygmenyje. |
| --- | --- |

(92)

Prancūzijos valdžios institucijos pabrėžė, kad aptariama pagalba buvo siekiama kultūrinio tikslo – skatinti knygų prancūzų kalba platinimą neprancūzakalbėse šalyse. Taigi kalbama apie iniciatyvią politiką, kurios tikslas – saugoti ir skatinti kultūrinę įvairovę tarptautiniame lygmenyje.

| (93) | Kultūros įvairovės išsaugojimas ir skleidimas yra vienas iš pagrindinių europietiško modelio kūrimo principų. Jie įrašyti į SESV 167 straipsnio 1 dalį (buvusio EB sutarties 151 straipsnio 1 dalis): „Sąjunga prisideda prie valstybių narių kultūrų klestėjimo, gerbdama jų nacionalinę ir regioninę įvairovę ir kartu iškeldama bendrą kultūros paveldą“ ir 167 straipsnio 4 dalį, kuriame nurodyta, kad „Sąjunga į kultūros aspektus atsižvelgia imdamasi veiksmų pagal kitas Sutarčių nuostatas, visų pirma siekdama gerbti ir skatinti savo kultūrų įvairovę“. |
| --- | --- |

(93)

Kultūros įvairovės išsaugojimas ir skleidimas yra vienas iš pagrindinių europietiško modelio kūrimo principų. Jie įrašyti į SESV 167 straipsnio 1 dalį (buvusio EB sutarties 151 straipsnio 1 dalis): „Sąjunga prisideda prie valstybių narių kultūrų klestėjimo, gerbdama jų nacionalinę ir regioninę įvairovę ir kartu iškeldama bendrą kultūros paveldą“ ir 167 straipsnio 4 dalį, kuriame nurodyta, kad „Sąjunga į kultūros aspektus atsižvelgia imdamasi veiksmų pagal kitas Sutarčių nuostatas, visų pirma siekdama gerbti ir skatinti savo kultūrų įvairovę“.

| (94) | Taigi Komisija laikosi nuomonės, kad Prancūzijos valdžios institucijų CELF suteikta pagalba siekiant užtikrinti knygų prancūzų kalba skleidimą buvo tikrai siekiama kultūrinio tikslo. |
| --- | --- |

(94)

Taigi Komisija laikosi nuomonės, kad Prancūzijos valdžios institucijų CELF suteikta pagalba siekiant užtikrinti knygų prancūzų kalba skleidimą buvo tikrai siekiama kultūrinio tikslo.

ii)   Bendram interesui prieštaraujančio poveikio prekybos sąlygoms ir konkurencijai Sąjungoje kriterijus

| (95) | Komisija turi patikrinti, ar nagrinėjamos priemonės buvo tikrai reikalingos ir proporcingos Prancūzijos valdžios institucijų užsibrėžtam kultūrinės politikos tikslui. |
| --- | --- |

(95)

Komisija turi patikrinti, ar nagrinėjamos priemonės buvo tikrai reikalingos ir proporcingos Prancūzijos valdžios institucijų užsibrėžtam kultūrinės politikos tikslui.

| (96) | Pirmiausia reikia priminti, kad, remiantis pirmiau nurodytu Pirmosios instancijos teismo 2002 m. vasario 28 d. sprendimu, nagrinėjamas priemones reikia vertinti knygų prancūzų kalba eksporto tarpininkų paslaugų rinkoje. |
| --- | --- |

(96)

Pirmiausia reikia priminti, kad, remiantis pirmiau nurodytu Pirmosios instancijos teismo 2002 m. vasario 28 d. sprendimu, nagrinėjamas priemones reikia vertinti knygų prancūzų kalba eksporto tarpininkų paslaugų rinkoje.

| (97) | Pirma, kyla klausimas, ar pagalba buvo reikalinga. |
| --- | --- |

(97)

Pirma, kyla klausimas, ar pagalba buvo reikalinga.

| (98) | Prancūzijos valdžios institucijos pranešė, kad priemones Kultūros ministerija parengė 1980 metais, kai tam tikri prekiautojai knygomis („Hachette“ grupė ir „Messageries du livre“) pageidavo pasitraukti iš eksporto tarpininkų rinkos. Anot Prancūzijos valdžios institucijų, ginčijama sistema buvo sumanyta norint paskatinti ekonominės veiklos vykdytojus dalyvauti rinkoje, kad būtų įvykdomi visi knygų prancūzų kalba užsakymai, gaunami iš neprancūzakalbėse teritorijose esančių knygynų. Taip buvo užtikrinama, kad knygos prancūzų kalba pasiektų visus, net ir tolimose šalyse esančius mažiausius knygynus, net ir tais atvejais, jei jiems reikėtų tik keleto knygų, dažniausiai išleistų skirtingų leidėjų. |
| --- | --- |

(98)

Prancūzijos valdžios institucijos pranešė, kad priemones Kultūros ministerija parengė 1980 metais, kai tam tikri prekiautojai knygomis („Hachette“ grupė ir „Messageries du livre“) pageidavo pasitraukti iš eksporto tarpininkų rinkos. Anot Prancūzijos valdžios institucijų, ginčijama sistema buvo sumanyta norint paskatinti ekonominės veiklos vykdytojus dalyvauti rinkoje, kad būtų įvykdomi visi knygų prancūzų kalba užsakymai, gaunami iš neprancūzakalbėse teritorijose esančių knygynų. Taip buvo užtikrinama, kad knygos prancūzų kalba pasiektų visus, net ir tolimose šalyse esančius mažiausius knygynus, net ir tais atvejais, jei jiems reikėtų tik keleto knygų, dažniausiai išleistų skirtingų leidėjų.

| (99) | SIDE savo ruožtu nurodė, kad pagalba nebuvo reikalinga, pirmiausia savo pastabose, pateiktose po sprendimo pratęsti procedūrą. SIDE primena, kad tiesa, jog 1980 m. kai kurios bendrovės pasitraukė iš eksporto tarpininkų rinkos, tačiau SIDE būtent tuomet ir buvo įsteigta, kad dalyvautų rinkoje. Be to, SIDE ginčija faktą, kad CELF užsiėmė ypatinga nedidelių užsakymų vykdymo veikla. SIDE abejoja Prancūzijos valdžios institucijų pateiktais skaičiais ir mano, kad apie CELF ir SIDE atitinkamus apyvartos, sąskaitų ir užsakymų eilučių skaičius pateikti duomenys proporcingai yra gana panašūs. Kalbant plačiau, SIDE abejoja Prancūzijos valdžios institucijų apibrėžta nedidelių užsakymų sąvoka. SIDE nuomone, ši sąvoka yra tendencinga, nes užsakymo vykdymo kaina priklauso ne nuo jo sumos, o nuo eilučių skaičiaus užsakyme. |
| --- | --- |

(99)

SIDE savo ruožtu nurodė, kad pagalba nebuvo reikalinga, pirmiausia savo pastabose, pateiktose po sprendimo pratęsti procedūrą. SIDE primena, kad tiesa, jog 1980 m. kai kurios bendrovės pasitraukė iš eksporto tarpininkų rinkos, tačiau SIDE būtent tuomet ir buvo įsteigta, kad dalyvautų rinkoje. Be to, SIDE ginčija faktą, kad CELF užsiėmė ypatinga nedidelių užsakymų vykdymo veikla. SIDE abejoja Prancūzijos valdžios institucijų pateiktais skaičiais ir mano, kad apie CELF ir SIDE atitinkamus apyvartos, sąskaitų ir užsakymų eilučių skaičius pateikti duomenys proporcingai yra gana panašūs. Kalbant plačiau, SIDE abejoja Prancūzijos valdžios institucijų apibrėžta nedidelių užsakymų sąvoka. SIDE nuomone, ši sąvoka yra tendencinga, nes užsakymo vykdymo kaina priklauso ne nuo jo sumos, o nuo eilučių skaičiaus užsakyme.

| (100) | Komisija mano, kad nereikia daryti galutinės išvados dėl to, ar pagalba reikalinga, kadangi reikalingumo ir proporcingumo sąlygos taikomos kartu, o 121 konstatuojamoje dalyje bus padaryta išvada, kad nebuvo įrodyta, jog laikomasi proporcingumo sąlygos. |
| --- | --- |

(100)

Komisija mano, kad nereikia daryti galutinės išvados dėl to, ar pagalba reikalinga, kadangi reikalingumo ir proporcingumo sąlygos taikomos kartu, o 121 konstatuojamoje dalyje bus padaryta išvada, kad nebuvo įrodyta, jog laikomasi proporcingumo sąlygos.

| (101) | Antra, Komisija laikosi nuomonės, kad priemonės įtaka Europos Sąjungos vidaus prekybai ir dėl jos atsiradęs konkurencijos iškraipymas yra labai nedideli, ypač turint omenyje nagrinėjamos priemonės sumą, labai nedideles galimybes knygas prancūzų kalba pakeisti kitos kalbos knygomis ir labai didelį skirtumą tarp iš Prancūzijos ir iš Belgijos bei Liuksemburgo į neprancūzakalbes šalis eksportuojamų knygų prancūzų kalba kiekio. |
| --- | --- |

(101)

Antra, Komisija laikosi nuomonės, kad priemonės įtaka Europos Sąjungos vidaus prekybai ir dėl jos atsiradęs konkurencijos iškraipymas yra labai nedideli, ypač turint omenyje nagrinėjamos priemonės sumą, labai nedideles galimybes knygas prancūzų kalba pakeisti kitos kalbos knygomis ir labai didelį skirtumą tarp iš Prancūzijos ir iš Belgijos bei Liuksemburgo į neprancūzakalbes šalis eksportuojamų knygų prancūzų kalba kiekio.

| (102) | Kalbant apie knygų prancūzų kalba eksporto tarpininkų rinką Komisija pažymi, kad CELF ir SIDE, veikdamos kaip eksporto tarpininkai, platina knygas neprancūzakalbėse šalyse ir teritorijose. Iš tiesų prancūzakalbių šalių vietos rinkose veikia didelės leidybos įmonės, steigiančios savo padalinius ar turinčios atstovus. Todėl eksporto tarpininkai atlieka tikrai nedidelį vaidmenį prancūzakalbėse rinkose, kuriose vis dėlto daugiausia galimybių parduoti knygas prancūzų kalba. |
| --- | --- |

(102)

Kalbant apie knygų prancūzų kalba eksporto tarpininkų rinką Komisija pažymi, kad CELF ir SIDE, veikdamos kaip eksporto tarpininkai, platina knygas neprancūzakalbėse šalyse ir teritorijose. Iš tiesų prancūzakalbių šalių vietos rinkose veikia didelės leidybos įmonės, steigiančios savo padalinius ar turinčios atstovus. Todėl eksporto tarpininkai atlieka tikrai nedidelį vaidmenį prancūzakalbėse rinkose, kuriose vis dėlto daugiausia galimybių parduoti knygas prancūzų kalba.

| (103) | Nacionalinėje knygų prancūzų kalba eksporto tarpininkų rinkoje veikia nespecializuoti tarpininkai, tokie kaip SIDE ir CELF, kiek mažiau yra specializuotų tarpininkų, kurie taip pat parduoda nedidelį knygų kiekį tiesiogiai galutiniams vartotojams, todėl yra smulkūs dviejų specializuotų tarpininkų konkurentai, ir keletas knygynų, kurie, nors ir retai, vykdo užsienio knygynų ir elektroninių knygynų užsakymus, tačiau kurių veikla buvo labai nežymi ginčijamos pagalbos teikimo laikotarpiu. |
| --- | --- |

(103)

Nacionalinėje knygų prancūzų kalba eksporto tarpininkų rinkoje veikia nespecializuoti tarpininkai, tokie kaip SIDE ir CELF, kiek mažiau yra specializuotų tarpininkų, kurie taip pat parduoda nedidelį knygų kiekį tiesiogiai galutiniams vartotojams, todėl yra smulkūs dviejų specializuotų tarpininkų konkurentai, ir keletas knygynų, kurie, nors ir retai, vykdo užsienio knygynų ir elektroninių knygynų užsakymus, tačiau kurių veikla buvo labai nežymi ginčijamos pagalbos teikimo laikotarpiu.

| (104) | Taigi nagrinėjamoje rinkoje nuo ginčijamų priemonių labiausiai nukentėjęs ekonominės veiklos vykdytojas buvo skundo teikėjas. Prancūzijos valdžios institucijos teigia, kad Nedidelių užsakymų programa iš esmės galėjo pasinaudoti bet kuri prašymą pateikusi įmonė, jei tik ji būtų pritarusi pagalbos skyrimo sąlygoms. Jos teigia, kad Kultūros ministerija 1991 m. atsisakė suteikti pagalbą SIDE todėl, kad įmonė atsisakė laikytis skaidrumo reikalavimo, privalomo norint gauti minėtą pagalbą. Tačiau SIDE nurodė, kad Prancūzijos valdžios institucijų atsisakymas buvo susijęs su tuo, kad ji esanti privati įmonė, o ne leidėjų kooperatyvas. Be to, 1996 m., panaikinus 1993 m. gegužės 18 d. Komisijos sprendimą, Kultūros ministerija, norėdama, kad ši procedūra būtų baigta, priminė SIDE, kad nedideliems užsakymams taikoma pagalbos schema nėra skirta išimtinai CELF. Ministerija 1996 m. rugsėjo 3 d. raštu pasiūlė SIDE susitikti ir išnagrinėti, ar ji galėtų laikydamasi skaidrumo principo teikti tokias pačias paslaugas kaip ir CELF. Susitikimo, kuris vyko 1996 m. rugsėjo 26 d., metu SIDE vadovai paaiškino Kultūros ministerijai, kad jie atsisako pasinaudoti programa, kurios suderinamumą su Bendrijos teise gali užginčyti Komisija. |
| --- | --- |

(104)

Taigi nagrinėjamoje rinkoje nuo ginčijamų priemonių labiausiai nukentėjęs ekonominės veiklos vykdytojas buvo skundo teikėjas. Prancūzijos valdžios institucijos teigia, kad Nedidelių užsakymų programa iš esmės galėjo pasinaudoti bet kuri prašymą pateikusi įmonė, jei tik ji būtų pritarusi pagalbos skyrimo sąlygoms. Jos teigia, kad Kultūros ministerija 1991 m. atsisakė suteikti pagalbą SIDE todėl, kad įmonė atsisakė laikytis skaidrumo reikalavimo, privalomo norint gauti minėtą pagalbą. Tačiau SIDE nurodė, kad Prancūzijos valdžios institucijų atsisakymas buvo susijęs su tuo, kad ji esanti privati įmonė, o ne leidėjų kooperatyvas. Be to, 1996 m., panaikinus 1993 m. gegužės 18 d. Komisijos sprendimą, Kultūros ministerija, norėdama, kad ši procedūra būtų baigta, priminė SIDE, kad nedideliems užsakymams taikoma pagalbos schema nėra skirta išimtinai CELF. Ministerija 1996 m. rugsėjo 3 d. raštu pasiūlė SIDE susitikti ir išnagrinėti, ar ji galėtų laikydamasi skaidrumo principo teikti tokias pačias paslaugas kaip ir CELF. Susitikimo, kuris vyko 1996 m. rugsėjo 26 d., metu SIDE vadovai paaiškino Kultūros ministerijai, kad jie atsisako pasinaudoti programa, kurios suderinamumą su Bendrijos teise gali užginčyti Komisija.

| (105) | Bet kuriuo atveju iš 103 ir kitose konstatuojamose dalyse išdėstytos informacijos atrodo, kad nagrinėjamų priemonių įtaka prekybos sąlygoms ir konkurencijai Europos Sąjungoje buvo gana ribota. |
| --- | --- |

(105)

Bet kuriuo atveju iš 103 ir kitose konstatuojamose dalyse išdėstytos informacijos atrodo, kad nagrinėjamų priemonių įtaka prekybos sąlygoms ir konkurencijai Europos Sąjungoje buvo gana ribota.

| (106) | Trečia, siekdama nustatyti, ar priemonė tikrai proporcinga, Komisija taip pat turi palyginti gautą pagalbos sumą su CELF išlaidomis, patirtomis siekiant Prancūzijos valdžios institucijų tikslo. |
| --- | --- |

(106)

Trečia, siekdama nustatyti, ar priemonė tikrai proporcinga, Komisija taip pat turi palyginti gautą pagalbos sumą su CELF išlaidomis, patirtomis siekiant Prancūzijos valdžios institucijų tikslo.

| (107) | Todėl reikia priminti atskirus užsakymo vykdymo etapus, kurių įvairios šalys neginčija:






  a) | priimti knygų užsakymo lapą; |
| --- | --- | --- |

(107)

Todėl reikia priminti atskirus užsakymo vykdymo etapus, kurių įvairios šalys neginčija:

a)

priimti knygų užsakymo lapą;

| b) | užkoduoti užsakymą; |
| --- | --- |

b)

užkoduoti užsakymą;

| c) | įvesti užsakymo duomenis; |
| --- | --- |

c)

įvesti užsakymo duomenis;

| d) | išsiųsti užsakymą leidėjui; |
| --- | --- |

d)

išsiųsti užsakymą leidėjui;

| e) | priimti knygas; |
| --- | --- |

e)

priimti knygas;

| f) | paskirti kiekvienam klientui vietą, kurioje laikomos užsakytos knygos; |
| --- | --- |

f)

paskirti kiekvienam klientui vietą, kurioje laikomos užsakytos knygos;

| g) | supakuoti prekes. |
| --- | --- |

g)

supakuoti prekes.

| (108) | Prancūzijos valdžios institucijų teigimu, CELF patyrė tam tikrų išlaidų, susijusių su nedidelių užsakymų vykdymu. Prancūzijos valdžios institucijos mano, kad eksporto tarpininkų rinkoje su kai kuriais užsakymais susijusios papildomos išlaidos yra tokios, kad paslaugos teikimas negali būti pelningas. Prancūzijos valdžios institucijos nurodė, kad jos empiriniu būdu nustatė 500 FRF (76,22 EUR) ribą, iki kurios užsakymas laikomas nedideliu. Prancūzijos valdžios institucijos patikslino, kad kai kurie užsakymai, mažesni nei 500 FRF, gali būti pelningi, o kiti, net ir didesni už šią sumą, gali būti nepelningi. Reikėjo surasti ekonomiškai priimtiną metodą, kad CELF apsiimtų vykdyti nedidelius užsakymus, nors jie ir nepakankamai pelningi. |
| --- | --- |

(108)

Prancūzijos valdžios institucijų teigimu, CELF patyrė tam tikrų išlaidų, susijusių su nedidelių užsakymų vykdymu. Prancūzijos valdžios institucijos mano, kad eksporto tarpininkų rinkoje su kai kuriais užsakymais susijusios papildomos išlaidos yra tokios, kad paslaugos teikimas negali būti pelningas. Prancūzijos valdžios institucijos nurodė, kad jos empiriniu būdu nustatė 500 FRF (76,22 EUR) ribą, iki kurios užsakymas laikomas nedideliu. Prancūzijos valdžios institucijos patikslino, kad kai kurie užsakymai, mažesni nei 500 FRF, gali būti pelningi, o kiti, net ir didesni už šią sumą, gali būti nepelningi. Reikėjo surasti ekonomiškai priimtiną metodą, kad CELF apsiimtų vykdyti nedidelius užsakymus, nors jie ir nepakankamai pelningi.

| (109) | Savo sprendime pratęsti procedūrą Komisija nurodė, kad Prancūzijos valdžios institucijos, nagrinėdamos pagalbos suderinamumą, privalo nustatyti CELF patiriamų išlaidų sumą ir jų realumą. |
| --- | --- |

(109)

Savo sprendime pratęsti procedūrą Komisija nurodė, kad Prancūzijos valdžios institucijos, nagrinėdamos pagalbos suderinamumą, privalo nustatyti CELF patiriamų išlaidų sumą ir jų realumą.

| (110) | Šiuo klausimu savo sprendime pratęsti procedūrą Komisija paprašė Prancūzijos valdžios institucijų jai pateikti tam tikrus duomenis, kad ji galėtų atsižvelgti į Pirmosios instancijos teismo sprendimą ir priimti sprendimą dėl pagalbos proporcingumo. Komisija pirmiausia prašė pateikti šią informaciją:






  — | pakankamai pagrįsti, kodėl nėra duomenų, susijusių su nedidelių užsakymų vykdymo atskirais metais išlaidomis, ir pakankamai įrodyti, kodėl apskaičiuojant reikėtų remtis tik 1994 m. duomenimis, |
| --- | --- | --- |

(110)

Šiuo klausimu savo sprendime pratęsti procedūrą Komisija paprašė Prancūzijos valdžios institucijų jai pateikti tam tikrus duomenis, kad ji galėtų atsižvelgti į Pirmosios instancijos teismo sprendimą ir priimti sprendimą dėl pagalbos proporcingumo. Komisija pirmiausia prašė pateikti šią informaciją:

—

pakankamai pagrįsti, kodėl nėra duomenų, susijusių su nedidelių užsakymų vykdymo atskirais metais išlaidomis, ir pakankamai įrodyti, kodėl apskaičiuojant reikėtų remtis tik 1994 m. duomenimis,

| — | duomenis apie realias nedidelių užsakymų vykdymo 1994 m. išlaidas (o ne paprastą jų sąmatą), bent jau apie tam tikras išlaidų kategorijas, ir pakankamai pagrįsti, jei reikia, kodėl reikėtų naudotis šių išlaidų sąmata, apskaičiuota atsižvelgiant į bendras CELF patirtas išlaidas, |
| --- | --- |

—

duomenis apie realias nedidelių užsakymų vykdymo 1994 m. išlaidas (o ne paprastą jų sąmatą), bent jau apie tam tikras išlaidų kategorijas, ir pakankamai pagrįsti, jei reikia, kodėl reikėtų naudotis šių išlaidų sąmata, apskaičiuota atsižvelgiant į bendras CELF patirtas išlaidas,

| — | įtikimus išlaidų paskirstymo kriterijus, kuriais remiantis būtų galima dalį bendrų išlaidų laikyti nedidelių užsakymų vykdymo išlaidomis ir kuriuos būtų galima taikyti visoms išlaidų kategorijoms visu nagrinėjamu laikotarpiu, |
| --- | --- |

—

įtikimus išlaidų paskirstymo kriterijus, kuriais remiantis būtų galima dalį bendrų išlaidų laikyti nedidelių užsakymų vykdymo išlaidomis ir kuriuos būtų galima taikyti visoms išlaidų kategorijoms visu nagrinėjamu laikotarpiu,

| — | informaciją apie perduodant duomenis nuotoliniu būdu įvykdytų užsakymų proporcingą kitimą nagrinėjamais metais, |
| --- | --- |

—

informaciją apie perduodant duomenis nuotoliniu būdu įvykdytų užsakymų proporcingą kitimą nagrinėjamais metais,

| — | nedidelių užsakymų vykdymo išlaidas netaikant nepagrįstų dauginimo koeficientų, |
| --- | --- |

—

nedidelių užsakymų vykdymo išlaidas netaikant nepagrįstų dauginimo koeficientų,

| — | CELF nedidelių užsakymų vykdymo išlaidų apskaičiavimą, netaikant dauginimo koeficientų, taip pat darant prielaidą, kad dauginimo koeficientai būtų taikomi tik tiems užsakymams, kurie įvykdomi perduodant duomenis nuotoliniu būdu, |
| --- | --- |

—

CELF nedidelių užsakymų vykdymo išlaidų apskaičiavimą, netaikant dauginimo koeficientų, taip pat darant prielaidą, kad dauginimo koeficientai būtų taikomi tik tiems užsakymams, kurie įvykdomi perduodant duomenis nuotoliniu būdu,

| — | Prancūzijos valdžios institucijų nuomonę apie Pirmosios instancijos teismo skaičiavimą; Teismo nuomone, nesant minėtų koeficientų, nedidelių užsakymų vykdymo išlaidos būtų daugiau nei 635 000 FRF (96 805,13 EUR) mažesnės, net neatsižvelgiant į kitas išlaidų kategorijas nei tos, kurioms taikytas trigubas dauginimo koeficientas. Reikia priminti, kad, Pirmosios instancijos teismo skaičiavimu, dėl tokio taikymo nedidelių užsakymų vykdymo veiklos rezultatas buvo teigiamas – pelno gauta daugiau nei 600 000 FRF (91 469,41 EUR), |
| --- | --- |

—

Prancūzijos valdžios institucijų nuomonę apie Pirmosios instancijos teismo skaičiavimą; Teismo nuomone, nesant minėtų koeficientų, nedidelių užsakymų vykdymo išlaidos būtų daugiau nei 635 000 FRF (96 805,13 EUR) mažesnės, net neatsižvelgiant į kitas išlaidų kategorijas nei tos, kurioms taikytas trigubas dauginimo koeficientas. Reikia priminti, kad, Pirmosios instancijos teismo skaičiavimu, dėl tokio taikymo nedidelių užsakymų vykdymo veiklos rezultatas buvo teigiamas – pelno gauta daugiau nei 600 000 FRF (91 469,41 EUR),

| — | Prancūzijos valdžios institucijų nuomonę apie CELF galimybę gauti pagrįstą pelną. |
| --- | --- |

—

Prancūzijos valdžios institucijų nuomonę apie CELF galimybę gauti pagrįstą pelną.

| (111) | Kaip jau buvo nurodyta sprendime pratęsti procedūrą, Prancūzijos valdžios institucijoms nepateikus papildomų paaiškinimų ir atnaujintų duomenų, Komisija negali remtis nei 2003 m. sausio 17 d. Prancūzijos valdžios institucijų rašte pateikta 1994–2001 m. nedidelių užsakymų vykdymo programos apskaita, nei 1998 m. kovo 5 d. pateiktais paaiškinimais apie tai, kaip buvo atliktas analitinės apskaitos tyrimas. |
| --- | --- |

(111)

Kaip jau buvo nurodyta sprendime pratęsti procedūrą, Prancūzijos valdžios institucijoms nepateikus papildomų paaiškinimų ir atnaujintų duomenų, Komisija negali remtis nei 2003 m. sausio 17 d. Prancūzijos valdžios institucijų rašte pateikta 1994–2001 m. nedidelių užsakymų vykdymo programos apskaita, nei 1998 m. kovo 5 d. pateiktais paaiškinimais apie tai, kaip buvo atliktas analitinės apskaitos tyrimas.

| (112) | Tačiau Prancūzijos valdžios institucijos nepateikė Komisijos sprendime pratęsti procedūrą prašytos išsamesnės informacijos, o kalbant apie pagalbos proporcingumą, pateikė 2002 m. rugsėjo 17 d., 2003 m. sausio 17 d. ir 2003 m. kovo 11 d. jau perduotą informaciją, kurios Komisija negalėjo naudoti, atsižvelgdama į 2008 m. balandžio 15 d. Pirmosios instancijos teismo sprendimą. |
| --- | --- |

(112)

Tačiau Prancūzijos valdžios institucijos nepateikė Komisijos sprendime pratęsti procedūrą prašytos išsamesnės informacijos, o kalbant apie pagalbos proporcingumą, pateikė 2002 m. rugsėjo 17 d., 2003 m. sausio 17 d. ir 2003 m. kovo 11 d. jau perduotą informaciją, kurios Komisija negalėjo naudoti, atsižvelgdama į 2008 m. balandžio 15 d. Pirmosios instancijos teismo sprendimą.

| (113) | Todėl 2009 m. spalio 8 d. raštu Komisijos tarnybos priminė Prancūzijos valdžios institucijoms savo prašymą pateikti informacijos konkrečiais minėtais klausimais, kartu nurodydamos, kad, jei ši informacija joms nebus pateikta per dešimt darbo dienų, Komisija turės priimti galutinį sprendimą remdamasi turima informacija pagal procedūros reglamento 13 straipsnio 1 dalį, jei reikia, prieš tai įsakiusi pateikti informaciją pagal Reglamento (EB) Nr. 659/1999 10 straipsnio 3 dalį. |
| --- | --- |

(113)

Todėl 2009 m. spalio 8 d. raštu Komisijos tarnybos priminė Prancūzijos valdžios institucijoms savo prašymą pateikti informacijos konkrečiais minėtais klausimais, kartu nurodydamos, kad, jei ši informacija joms nebus pateikta per dešimt darbo dienų, Komisija turės priimti galutinį sprendimą remdamasi turima informacija pagal procedūros reglamento 13 straipsnio 1 dalį, jei reikia, prieš tai įsakiusi pateikti informaciją pagal Reglamento (EB) Nr. 659/1999 10 straipsnio 3 dalį.

| (114) | 2009 m. spalio 21 d. raštu Prancūzijos valdžios institucijos nurodė, kad negali pateikti jokios papildomos informacijos, ir paprašė naudotis 2009 m. birželio 9 d. pateiktomis pastabomis. |
| --- | --- |

(114)

2009 m. spalio 21 d. raštu Prancūzijos valdžios institucijos nurodė, kad negali pateikti jokios papildomos informacijos, ir paprašė naudotis 2009 m. birželio 9 d. pateiktomis pastabomis.

| (115) | 2009 m. lapkričio 20 d. sprendimu (įsakymas pateikti informaciją) Komisija nusprendė įsakyti Prancūzijai pateikti prašytą informaciją, kadangi, neatsižvelgiant į pakartotinius prašymus, ši informacija nebuvo pateikta. |
| --- | --- |

(115)

2009 m. lapkričio 20 d. sprendimu (įsakymas pateikti informaciją) Komisija nusprendė įsakyti Prancūzijai pateikti prašytą informaciją, kadangi, neatsižvelgiant į pakartotinius prašymus, ši informacija nebuvo pateikta.

| (116) | 2009 m. gruodžio 2 d. raštu Prancūzijos valdžios institucijos nurodė, kad Komisijai negali pateikti jokios papildomos informacijos ir kad prašo naudotis 2009 m. birželio 9 d. pastabomis. |
| --- | --- |

(116)

2009 m. gruodžio 2 d. raštu Prancūzijos valdžios institucijos nurodė, kad Komisijai negali pateikti jokios papildomos informacijos ir kad prašo naudotis 2009 m. birželio 9 d. pastabomis.

| (117) | Tačiau procedūros reglamento 13 straipsnyje numatyta, kad „Galimos neteisėtos pagalbos patikrinimas užbaigiamas priimant sprendimą (...). Jeigu valstybė narė nevykdo įsakymo pateikti informaciją, minėtasis sprendimas priimamas remiantis turima informacija“. |
| --- | --- |

(117)

Tačiau procedūros reglamento 13 straipsnyje numatyta, kad „Galimos neteisėtos pagalbos patikrinimas užbaigiamas priimant sprendimą (...). Jeigu valstybė narė nevykdo įsakymo pateikti informaciją, minėtasis sprendimas priimamas remiantis turima informacija“.

| (118) | Kaip pirmiau nurodyta, Prancūzijos valdžios institucijos nepateikė Komisijai keletą kartų prašytos informacijos; paskutinį kartą informacijos prašyta 2009 m. lapkričio 20 d. Komisijos įsakymu pateikti informaciją. |
| --- | --- |

(118)

Kaip pirmiau nurodyta, Prancūzijos valdžios institucijos nepateikė Komisijai keletą kartų prašytos informacijos; paskutinį kartą informacijos prašyta 2009 m. lapkričio 20 d. Komisijos įsakymu pateikti informaciją.

| (119) | Taigi, laikydamasi procedūros reglamento 13 straipsnio, Komisija priima sprendimą remdamasi turima informacija, bet kuriuo atveju primindama, kad Prancūzijos valdžios institucijos privalo įrodyti, kad nagrinėjama pagalba yra suderinama su vidaus rinka, taigi, kad ji yra proporcinga. |
| --- | --- |

(119)

Taigi, laikydamasi procedūros reglamento 13 straipsnio, Komisija priima sprendimą remdamasi turima informacija, bet kuriuo atveju primindama, kad Prancūzijos valdžios institucijos privalo įrodyti, kad nagrinėjama pagalba yra suderinama su vidaus rinka, taigi, kad ji yra proporcinga.

| (120) | Atsižvelgiant į Pirmosios instancijos teismo 2008 m. balandžio 15 d. sprendimą ir Komisijos turimą informaciją akivaizdu, kad negalima remtis 1994 m. nedidelių užsakymų vykdymo išlaidų sąmatos apskaičiavimu. Be to, akivaizdu, kad neįmanoma naudotis nepagrįstais išlaidų paskirstymo kriterijais ir remtis duomenimis, kuriems buvo taikyti nepagrįsti dauginimo koeficientai, ypač perduodant duomenis nuotoliniu būdu įvykdytiems užsakymams. Atsižvelgiant į Teismo sprendime pateiktą nedidelių užsakymų vykdymo išlaidų apskaičiavimo būdą ir Prancūzijos valdžios institucijoms Komisijai nepateikus informacijos, kuria būtų buvę galima išsklaidyti pastarosios sprendime pratęsti procedūrą išreikštas abejones dėl pagalbos proporcingumo, nenustatyta, kad nedidelių užsakymų vykdymas buvo nuostolingas. |
| --- | --- |

(120)

Atsižvelgiant į Pirmosios instancijos teismo 2008 m. balandžio 15 d. sprendimą ir Komisijos turimą informaciją akivaizdu, kad negalima remtis 1994 m. nedidelių užsakymų vykdymo išlaidų sąmatos apskaičiavimu. Be to, akivaizdu, kad neįmanoma naudotis nepagrįstais išlaidų paskirstymo kriterijais ir remtis duomenimis, kuriems buvo taikyti nepagrįsti dauginimo koeficientai, ypač perduodant duomenis nuotoliniu būdu įvykdytiems užsakymams. Atsižvelgiant į Teismo sprendime pateiktą nedidelių užsakymų vykdymo išlaidų apskaičiavimo būdą ir Prancūzijos valdžios institucijoms Komisijai nepateikus informacijos, kuria būtų buvę galima išsklaidyti pastarosios sprendime pratęsti procedūrą išreikštas abejones dėl pagalbos proporcingumo, nenustatyta, kad nedidelių užsakymų vykdymas buvo nuostolingas.

| (121) | Taigi Komisija laikosi nuomonės, kad nebuvo įrodyta, jog 1994–2001 m. išmokėta pagalba atitiko proporcingumo kriterijų. |
| --- | --- |

(121)

Taigi Komisija laikosi nuomonės, kad nebuvo įrodyta, jog 1994–2001 m. išmokėta pagalba atitiko proporcingumo kriterijų.

| (122) | Todėl ši pagalba nėra suderinama su vidaus rinka pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies d punktą. |
| --- | --- |

(122)

Todėl ši pagalba nėra suderinama su vidaus rinka pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies d punktą.

b)   Pagalbos vertinimas pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą

| (123) | SESV 107 straipsnio 3 dalies c punkte (buvusio EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punkte) numatyta, kad „vidaus rinkai neprieštaraujančia gali būti laikoma pagalba, [...] skirta tam tikros ekonominės veiklos rūšių arba tam tikrų ekonomikos sričių plėtrai skatinti, jei ji netrikdo prekybos sąlygų taip, kad prieštarautų bendram interesui“. |
| --- | --- |

(123)

SESV 107 straipsnio 3 dalies c punkte (buvusio EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punkte) numatyta, kad „vidaus rinkai neprieštaraujančia gali būti laikoma pagalba, [...] skirta tam tikros ekonominės veiklos rūšių arba tam tikrų ekonomikos sričių plėtrai skatinti, jei ji netrikdo prekybos sąlygų taip, kad prieštarautų bendram interesui“.

| (124) | Remiantis 2008 m. balandžio 15 d. Pirmosios instancijos teismo sprendimu, SESV 107 straipsnio 3 dalies d punkte (buvusio EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies d punkte) numatyta nukrypti leidžianti nuostata negali būti taikoma pagalbai, kuri buvo išmokėta CELF 1980–1993 m. Taigi reikia nustatyti, ar šiai pagalbai būtų galima taikyti SESV 107 straipsnio 3 dalies c punkte (buvusio EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punkte) numatytą nukrypti leidžiančią nuostatą. |
| --- | --- |

(124)

Remiantis 2008 m. balandžio 15 d. Pirmosios instancijos teismo sprendimu, SESV 107 straipsnio 3 dalies d punkte (buvusio EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies d punkte) numatyta nukrypti leidžianti nuostata negali būti taikoma pagalbai, kuri buvo išmokėta CELF 1980–1993 m. Taigi reikia nustatyti, ar šiai pagalbai būtų galima taikyti SESV 107 straipsnio 3 dalies c punkte (buvusio EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punkte) numatytą nukrypti leidžiančią nuostatą.

| (125) | Tą patį reikia nustatyti ir dėl 1994–2001 m. išmokėtos pagalbos, dėl kurios 122 konstatuojamoje dalyje Komisija padarė išvadą, kad SESV 107 straipsnio 3 dalies d punkte (buvusio EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies d punkte) numatyta nukrypti leidžianti nuostata negali būti taikoma. |
| --- | --- |

(125)

Tą patį reikia nustatyti ir dėl 1994–2001 m. išmokėtos pagalbos, dėl kurios 122 konstatuojamoje dalyje Komisija padarė išvadą, kad SESV 107 straipsnio 3 dalies d punkte (buvusio EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies d punkte) numatyta nukrypti leidžianti nuostata negali būti taikoma.

| (126) | Siekdama nustatyti, ar SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktu būtų galima remtis nagrinėjant pagalbos suderinamumą, Komisija turi patikrinti, ar ginčijama pagalba buvo siekiama bendros svarbos tikslo ir ar ji nepažeidė prekybos sąlygų taip, kad prieštarautų bendram interesui. |
| --- | --- |

(126)

Siekdama nustatyti, ar SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktu būtų galima remtis nagrinėjant pagalbos suderinamumą, Komisija turi patikrinti, ar ginčijama pagalba buvo siekiama bendros svarbos tikslo ir ar ji nepažeidė prekybos sąlygų taip, kad prieštarautų bendram interesui.

| (127) | Komisija laikosi nuomonės, kad pagalba tikrai buvo siekiama bendros svarbos tikslo, kaip jis apibūdintas pirmiau. Šiuo atžvilgiu derėtų priminti, kad į Europos Sąjungos sutartį įtraukus buvusio EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies d punkte (dabar – SESV 107 straipsnio 3 dalies d punktas) numatytą leidžiančią nukrypti nuostatą buvo patvirtinta iki Europos Sąjungos sutarties įsigaliojimo Komisijos remiantis buvusio 92 straipsnio 3 dalies c punktu vykdyta politika. Iš tiesų Komisija anksčiau buvo suteikusi leidimų teikti pagalbą kultūriniais tikslais pagal šį straipsnį. Ši praktika patvirtinta Europos Sąjungos teismuose, pavyzdžiui, pirmiau minėtame 1995 m. rugsėjo 18 d. Pirmosios instancijos teismo sprendime, kuriame Teismas laikėsi nuomonės, kad Komisija, remdamasi buvusio EB sutarties 92 straipsnio 3 dalies c punktu, gali priimti palankų sprendimą dėl trijų CELF administruojamų pagalbos schemų (pagalba oro transportui, „Page à Page“ programa ir „Programme Plus“). |
| --- | --- |

(127)

Komisija laikosi nuomonės, kad pagalba tikrai buvo siekiama bendros svarbos tikslo, kaip jis apibūdintas pirmiau. Šiuo atžvilgiu derėtų priminti, kad į Europos Sąjungos sutartį įtraukus buvusio EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies d punkte (dabar – SESV 107 straipsnio 3 dalies d punktas) numatytą leidžiančią nukrypti nuostatą buvo patvirtinta iki Europos Sąjungos sutarties įsigaliojimo Komisijos remiantis buvusio 92 straipsnio 3 dalies c punktu vykdyta politika. Iš tiesų Komisija anksčiau buvo suteikusi leidimų teikti pagalbą kultūriniais tikslais pagal šį straipsnį. Ši praktika patvirtinta Europos Sąjungos teismuose, pavyzdžiui, pirmiau minėtame 1995 m. rugsėjo 18 d. Pirmosios instancijos teismo sprendime, kuriame Teismas laikėsi nuomonės, kad Komisija, remdamasi buvusio EB sutarties 92 straipsnio 3 dalies c punktu, gali priimti palankų sprendimą dėl trijų CELF administruojamų pagalbos schemų (pagalba oro transportui, „Page à Page“ programa ir „Programme Plus“).

| (128) | Tačiau Komisija laikosi nuomonės, kad neįrodyta, jog pagalba buvo proporcinga siekiamam tikslui. |
| --- | --- |

(128)

Tačiau Komisija laikosi nuomonės, kad neįrodyta, jog pagalba buvo proporcinga siekiamam tikslui.

| (129) | Savo sprendime pratęsti procedūrą, o vėliau ir įsakyme pateikti informaciją, Komisija prašė Prancūzijos valdžios institucijų pateikti savo pastabas dėl pagalbos proporcingumo pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą. |
| --- | --- |

(129)

Savo sprendime pratęsti procedūrą, o vėliau ir įsakyme pateikti informaciją, Komisija prašė Prancūzijos valdžios institucijų pateikti savo pastabas dėl pagalbos proporcingumo pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą.

| (130) | Kaip pirmiau nurodyta, Prancūzijos valdžios institucijos negalėjo pateikti Komisijai informacijos, kuria remiantis būtų galima įrodyti nuo 1980 m. išmokėtos pagalbos proporcingumą; paskutinį kartą šios informacijos Komisija paprašė savo 2009 m. lapkričio 20 d. įsakyme pateikti informaciją. |
| --- | --- |

(130)

Kaip pirmiau nurodyta, Prancūzijos valdžios institucijos negalėjo pateikti Komisijai informacijos, kuria remiantis būtų galima įrodyti nuo 1980 m. išmokėtos pagalbos proporcingumą; paskutinį kartą šios informacijos Komisija paprašė savo 2009 m. lapkričio 20 d. įsakyme pateikti informaciją.

| (131) | Taigi, laikydamasi procedūros reglamento 13 straipsnio, Komisija priima sprendimą remdamasi turima informacija, bet kuriuo atveju primindama, kad Prancūzijos valdžios institucijos privalo įrodyti, kad nagrinėjama pagalba yra suderinama su vidaus rinka, taigi, kad ji yra proporcinga. |
| --- | --- |

(131)

Taigi, laikydamasi procedūros reglamento 13 straipsnio, Komisija priima sprendimą remdamasi turima informacija, bet kuriuo atveju primindama, kad Prancūzijos valdžios institucijos privalo įrodyti, kad nagrinėjama pagalba yra suderinama su vidaus rinka, taigi, kad ji yra proporcinga.

| (132) | Mutatis mutandis čia galima vadovautis pirmiau išdėstytais teiginiais apie pagalbos proporcingumą pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies d punktą. |
| --- | --- |

(132)

Mutatis mutandis čia galima vadovautis pirmiau išdėstytais teiginiais apie pagalbos proporcingumą pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies d punktą.

| (133) | Taigi Komisija laikosi nuomonės, kad nebuvo įrodyta, jog išmokėta pagalba atitiko proporcingumo kriterijų. |
| --- | --- |

(133)

Taigi Komisija laikosi nuomonės, kad nebuvo įrodyta, jog išmokėta pagalba atitiko proporcingumo kriterijų.

| (134) | Galiausiai Komisija laikosi nuomonės, kad ginčijama priemonė nesuderinama su vidaus rinka remiantis SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktu. |
| --- | --- |

(134)

Galiausiai Komisija laikosi nuomonės, kad ginčijama priemonė nesuderinama su vidaus rinka remiantis SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktu.

C.   Pagalbos priemonės vertinimas pagal SESV 106 straipsnio 2 dalį

| (135) | Prancūzijos valdžios institucijos keletą kartų tvirtino, kad CELF buvo pavesta viešosios paslaugos užduotis ir kad ginčijamos priemonės turi būti įvertintos remiantis SESV 106 straipsnio 2 dalimi (buvusio EB sutarties 86 straipsnio 2 dalimi). |
| --- | --- |

(135)

Prancūzijos valdžios institucijos keletą kartų tvirtino, kad CELF buvo pavesta viešosios paslaugos užduotis ir kad ginčijamos priemonės turi būti įvertintos remiantis SESV 106 straipsnio 2 dalimi (buvusio EB sutarties 86 straipsnio 2 dalimi).

| (136) | Šiame straipsnyje nustatyta, kad „įmonėms, kurioms yra patikėta teikti bendros ekonominės svarbos paslaugas, arba pajamų gaunančioms monopolinėms įmonėms Sutartyse nustatytos taisyklės, ypač konkurencijos taisyklės, yra taikomos, jei jų taikymas nei teisiškai, nei faktiškai netrukdo atlikti joms patikėtų specialių uždavinių. Prekybos plėtojimui neturi būti daroma tokio poveikio, kuris prieštarautų Sąjungos interesams.“ |
| --- | --- |

(136)

Šiame straipsnyje nustatyta, kad „įmonėms, kurioms yra patikėta teikti bendros ekonominės svarbos paslaugas, arba pajamų gaunančioms monopolinėms įmonėms Sutartyse nustatytos taisyklės, ypač konkurencijos taisyklės, yra taikomos, jei jų taikymas nei teisiškai, nei faktiškai netrukdo atlikti joms patikėtų specialių uždavinių. Prekybos plėtojimui neturi būti daroma tokio poveikio, kuris prieštarautų Sąjungos interesams.“

| (137) | Pirma, reikia kelti klausimą, ar šiuo atveju teikta bendros ekonominės svarbos paslauga. Teisingumo Teismo praktika rodo, kad, išskyrus sektorius, kuriuos reglamentuoja Europos Sąjungos taisyklės, valstybės narės turi didelę veiksmų laisvę nustatyti, kurias paslaugas priskirti bendros ekonominės svarbos paslaugoms. Todėl Komisijos užduotis yra užtikrinti, kad, apibrėžiant bendros ekonominės svarbos paslaugas, šia veiksmų laisve būtų naudojamasi nedarant akivaizdžių klaidų. |
| --- | --- |

(137)

Pirma, reikia kelti klausimą, ar šiuo atveju teikta bendros ekonominės svarbos paslauga. Teisingumo Teismo praktika rodo, kad, išskyrus sektorius, kuriuos reglamentuoja Europos Sąjungos taisyklės, valstybės narės turi didelę veiksmų laisvę nustatyti, kurias paslaugas priskirti bendros ekonominės svarbos paslaugoms. Todėl Komisijos užduotis yra užtikrinti, kad, apibrėžiant bendros ekonominės svarbos paslaugas, šia veiksmų laisve būtų naudojamasi nedarant akivaizdžių klaidų.

| (138) | Šiuo atveju Prancūzijos valdžios institucijos keletą kartų nurodė, kad CELF buvo pavesta konkreti kultūrinė viešosios paslaugos užduotis – vykdyti visus užsienyje įsisteigusių knygynų pateiktus knygų prancūzų kalba užsakymus nepriklausomai nuo užsakymo apimties ir pobūdžio. Komisija mano, kad ši užduotis galėtų būti laikoma bendros ekonominės svarbos paslauga. |
| --- | --- |

(138)

Šiuo atveju Prancūzijos valdžios institucijos keletą kartų nurodė, kad CELF buvo pavesta konkreti kultūrinė viešosios paslaugos užduotis – vykdyti visus užsienyje įsisteigusių knygynų pateiktus knygų prancūzų kalba užsakymus nepriklausomai nuo užsakymo apimties ir pobūdžio. Komisija mano, kad ši užduotis galėtų būti laikoma bendros ekonominės svarbos paslauga.

| (139) | Antra, reikia patikrinti, ar CELF tikrai buvo pavesta teikti šią bendros ekonominės svarbos paslaugą. Iš tiesų, remiantis Europos Sąjungos teismų praktika, susijusios įmonės turi būti vienu ar keliais oficialiais dokumentais, kurių formą gali nustatyti kiekviena valstybė narė, valstybės įgaliotos teikti nagrinėjamą paslaugą. |
| --- | --- |

(139)

Antra, reikia patikrinti, ar CELF tikrai buvo pavesta teikti šią bendros ekonominės svarbos paslaugą. Iš tiesų, remiantis Europos Sąjungos teismų praktika, susijusios įmonės turi būti vienu ar keliais oficialiais dokumentais, kurių formą gali nustatyti kiekviena valstybė narė, valstybės įgaliotos teikti nagrinėjamą paslaugą.

| (140) | Šiuo atveju Prancūzijos valdžios institucijos pateikė keletą CELF ir Kultūros ministerijos sudarytų sutarčių, kuriomis, anot Prancūzijos valdžios institucijų, įrodoma, kad CELF tikrai buvo įgaliota teikti nagrinėjamą bendros ekonominės svarbos paslaugą. Prancūzijos valdžios institucijos nurodė, kad Knygų ir skaitinių valdyba iki 2001 m. sudarydavo metines sutartis su CELF. |
| --- | --- |

(140)

Šiuo atveju Prancūzijos valdžios institucijos pateikė keletą CELF ir Kultūros ministerijos sudarytų sutarčių, kuriomis, anot Prancūzijos valdžios institucijų, įrodoma, kad CELF tikrai buvo įgaliota teikti nagrinėjamą bendros ekonominės svarbos paslaugą. Prancūzijos valdžios institucijos nurodė, kad Knygų ir skaitinių valdyba iki 2001 m. sudarydavo metines sutartis su CELF.

| (141) | Tačiau, nepaisant Komisijos prašymų, įskaitant ir jos įsakymą pateikti informaciją, Prancūzijos valdžios institucijos nepateikė nagrinėjamų metų viešųjų paslaugų sutarčių nuorašų. |
| --- | --- |

(141)

Tačiau, nepaisant Komisijos prašymų, įskaitant ir jos įsakymą pateikti informaciją, Prancūzijos valdžios institucijos nepateikė nagrinėjamų metų viešųjų paslaugų sutarčių nuorašų.

| (142) | Be to, Komisijai pateiktose sutartyse nenurodytas tikslus viešosios paslaugos įpareigojimo pobūdis (pavyzdžiui, sutartyje nenurodyta suma, kuria pradedant užsakymai laikomi „nedideliais“). Tai reiškia, kad nesama jokio dokumento, kuriame būtų gana aiškiai nurodyta, kokią viešąją paslaugą CELF turėjo teikti tais metais. |
| --- | --- |

(142)

Be to, Komisijai pateiktose sutartyse nenurodytas tikslus viešosios paslaugos įpareigojimo pobūdis (pavyzdžiui, sutartyje nenurodyta suma, kuria pradedant užsakymai laikomi „nedideliais“). Tai reiškia, kad nesama jokio dokumento, kuriame būtų gana aiškiai nurodyta, kokią viešąją paslaugą CELF turėjo teikti tais metais.

| (143) | Todėl Komisija mano, kad nebuvo įrodyta, kad CELF tikrai buvo oficialiu dokumentu įgaliota kiekvienais aptariamais metais teikti nagrinėjamą viešąją paslaugą. |
| --- | --- |

(143)

Todėl Komisija mano, kad nebuvo įrodyta, kad CELF tikrai buvo oficialiu dokumentu įgaliota kiekvienais aptariamais metais teikti nagrinėjamą viešąją paslaugą.

| (144) | Galiausiai, net nedarant išvados dėl pagalbos reikalingumo sąlygos (kadangi sąlygos taikomos visos kartu), Komisija laikosi nuomonės, kad proporcingumo sąlyga taip pat neįvykdyta. |
| --- | --- |

(144)

Galiausiai, net nedarant išvados dėl pagalbos reikalingumo sąlygos (kadangi sąlygos taikomos visos kartu), Komisija laikosi nuomonės, kad proporcingumo sąlyga taip pat neįvykdyta.

| (145) | Iš tiesų Komisijai pateiktose sutartyse nėra jokio paaiškinimo, kaip buvo apskaičiuota pagalbos suma. Be to, CELF nustatytas įpareigojimas pateikti subsidijų panaudojimo apskaitą, tačiau neprašoma nurodyti aiškius viešosios paslaugos veiklos išlaidų apskaičiavimo ir kontrolės kriterijus, kuriais remiantis būtų galima patikrinti, ar nebuvo išmokėta per didelė kompensacija. Sutartyse buvo numatyta, kad per metus nepanaudota subsidijos dalis perkeliama į kitus metus, tačiau nepateiktas joks paaiškinimas, kaip šis mechanizmas veikia, ir panašu, kad jis iš viso nebuvo taikomas. Kalbant bendrai ir kaip nurodyta proporcingumo kriterijaus tyrime pagal SESV 107 straipsnio 3 dalį, Prancūzijos valdžios institucijos nepateikė informacijos, kuria remiantis būtų galima įrodyti pagalbos proporcingumą atsižvelgiant į įvairius Pirmosios instancijos teismo sprendimo punktus. |
| --- | --- |

(145)

Iš tiesų Komisijai pateiktose sutartyse nėra jokio paaiškinimo, kaip buvo apskaičiuota pagalbos suma. Be to, CELF nustatytas įpareigojimas pateikti subsidijų panaudojimo apskaitą, tačiau neprašoma nurodyti aiškius viešosios paslaugos veiklos išlaidų apskaičiavimo ir kontrolės kriterijus, kuriais remiantis būtų galima patikrinti, ar nebuvo išmokėta per didelė kompensacija. Sutartyse buvo numatyta, kad per metus nepanaudota subsidijos dalis perkeliama į kitus metus, tačiau nepateiktas joks paaiškinimas, kaip šis mechanizmas veikia, ir panašu, kad jis iš viso nebuvo taikomas. Kalbant bendrai ir kaip nurodyta proporcingumo kriterijaus tyrime pagal SESV 107 straipsnio 3 dalį, Prancūzijos valdžios institucijos nepateikė informacijos, kuria remiantis būtų galima įrodyti pagalbos proporcingumą atsižvelgiant į įvairius Pirmosios instancijos teismo sprendimo punktus.

| (146) | Prancūzijos valdžios institucijos nepateikė Komisijai informacijos, kuria remiantis būtų galima įrodyti pagalbos proporcingumą pagal SESV 106 straipsnio 2 dalį; paskutinį kartą šios informacijos Komisija paprašė savo 2009 m. lapkričio 20 d. įsakyme pateikti informaciją. |
| --- | --- |

(146)

Prancūzijos valdžios institucijos nepateikė Komisijai informacijos, kuria remiantis būtų galima įrodyti pagalbos proporcingumą pagal SESV 106 straipsnio 2 dalį; paskutinį kartą šios informacijos Komisija paprašė savo 2009 m. lapkričio 20 d. įsakyme pateikti informaciją.

| (147) | Todėl laikydamasi procedūros reglamento 13 straipsnio Komisija priima sprendimą remdamasi turima informacija, bet kuriuo atveju primindama, kad Prancūzijos valdžios institucijos privalo įrodyti, kad nagrinėjama pagalba yra suderinama su vidaus rinka, taigi, kad ji yra proporcinga. |
| --- | --- |

(147)

Todėl laikydamasi procedūros reglamento 13 straipsnio Komisija priima sprendimą remdamasi turima informacija, bet kuriuo atveju primindama, kad Prancūzijos valdžios institucijos privalo įrodyti, kad nagrinėjama pagalba yra suderinama su vidaus rinka, taigi, kad ji yra proporcinga.

| (148) | Dėl priežasčių, jau nurodytų pagalbos proporcingumo pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies d punktą tyrime, Komisija laikosi nuomonės, kad nebuvo įrodyta, jog išmokėta pagalba atitinka proporcingumo kriterijų. |
| --- | --- |

(148)

Dėl priežasčių, jau nurodytų pagalbos proporcingumo pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies d punktą tyrime, Komisija laikosi nuomonės, kad nebuvo įrodyta, jog išmokėta pagalba atitinka proporcingumo kriterijų.

| (149) | Taigi Komisija mano, kad SESV 106 straipsnio 2 dalies taikymo sąlygos netenkinamos. |
| --- | --- |

(149)

Taigi Komisija mano, kad SESV 106 straipsnio 2 dalies taikymo sąlygos netenkinamos.

| (150) | Galiausiai Komisija laikosi nuomonės, kad pagalbos mechanizmas, vadinamas „nedidelių užsakymų“ programa, kurį Prancūzija taikė CELF 1980–2001 metais, yra su vidaus rinka nesuderinama pagalba. |
| --- | --- |

(150)

Galiausiai Komisija laikosi nuomonės, kad pagalbos mechanizmas, vadinamas „nedidelių užsakymų“ programa, kurį Prancūzija taikė CELF 1980–2001 metais, yra su vidaus rinka nesuderinama pagalba.

5.   SENATIES TERMINAS, YPATINGA APLINKYBĖ, TEISĖTAS LŪKESTIS, TEISINIO TIKRUMO PRINCIPAS, PROPORCINGUMO PRINCIPAS

| (151) | Jei pagalbą laiko neteisėta ir nesuderinama, Komisija turėtų nurodyti valstybei narei imtis visų reikiamų priemonių, kad ta pagalba būtų išieškota iš jos gavėjo. Iš tiesų Reglamento Nr. 659/99 14 straipsnyje nustatyta: „Jeigu esant neteisėtai pagalbai priimami neigiami sprendimai, Komisija nusprendžia, kad suinteresuotoji valstybė narė turi imtis visų priemonių, kurios būtinos, kad pagalba būtų išieškota iš gavėjo“. |
| --- | --- |

(151)

Jei pagalbą laiko neteisėta ir nesuderinama, Komisija turėtų nurodyti valstybei narei imtis visų reikiamų priemonių, kad ta pagalba būtų išieškota iš jos gavėjo. Iš tiesų Reglamento Nr. 659/99 14 straipsnyje nustatyta: „Jeigu esant neteisėtai pagalbai priimami neigiami sprendimai, Komisija nusprendžia, kad suinteresuotoji valstybė narė turi imtis visų priemonių, kurios būtinos, kad pagalba būtų išieškota iš gavėjo“.

| (152) | Tačiau Komisija turi atsižvelgti į šiuos aspektus. |
| --- | --- |

(152)

Tačiau Komisija turi atsižvelgti į šiuos aspektus.

| (153) | Pirma, Reglamento (EB) Nr. 659/1999 15 straipsnyje nustatyta, kad Komisijos įgaliojimams susigrąžinti pagalbą taikomas dešimties metų senaties terminas. Senaties terminas pradedamas skaičiuoti tą dieną, kai neteisėta pagalba suteikta gavėjui, ir baigiasi tuomet, kai Komisija arba Komisijos prašymu veikianti valstybė narė imasi bet kokios su neteisėta pagalba susijusios priemonės. |
| --- | --- |

(153)

Pirma, Reglamento (EB) Nr. 659/1999 15 straipsnyje nustatyta, kad Komisijos įgaliojimams susigrąžinti pagalbą taikomas dešimties metų senaties terminas. Senaties terminas pradedamas skaičiuoti tą dieną, kai neteisėta pagalba suteikta gavėjui, ir baigiasi tuomet, kai Komisija arba Komisijos prašymu veikianti valstybė narė imasi bet kokios su neteisėta pagalba susijusios priemonės.

| (154) | Komisija dar savo sprendime pratęsti procedūrą nurodė, kad šiuo klausimu negavusi konkrečių pastabų iš suinteresuotųjų šalių ji laikosi nuomonės, kad šiuo atveju taikomas ankstesnėje konstatuojamoje dalyje nurodytas senaties terminas. 2006 m. spalio 5 d. sprendime Transalpine
   (21) Teisingumo Teismas nusprendė, kad Reglamente Nr. 659/1999 nustatytos procedūrinės taisyklės taikomos visoms su valstybės pagalba susijusioms administracinėms procedūroms, Komisijos vykdytoms tuo metu, kai šis reglamentas įsigaliojo, t. y. 1999 m. balandžio 16 d ieną. Su čia nagrinėjama byla susijusi oficialaus tyrimo procedūra pradėta 1996 m. birželio 30 d. |
| --- | --- |

(154)

Komisija dar savo sprendime pratęsti procedūrą nurodė, kad šiuo klausimu negavusi konkrečių pastabų iš suinteresuotųjų šalių ji laikosi nuomonės, kad šiuo atveju taikomas ankstesnėje konstatuojamoje dalyje nurodytas senaties terminas. 2006 m. spalio 5 d. sprendime Transalpine
   (21) Teisingumo Teismas nusprendė, kad Reglamente Nr. 659/1999 nustatytos procedūrinės taisyklės taikomos visoms su valstybės pagalba susijusioms administracinėms procedūroms, Komisijos vykdytoms tuo metu, kai šis reglamentas įsigaliojo, t. y. 1999 m. balandžio 16 d ieną. Su čia nagrinėjama byla susijusi oficialaus tyrimo procedūra pradėta 1996 m. birželio 30 d.

| (155) | Šiuo atveju, kadangi pagalba mokėta kasmet nuo 1980 m., o Komisija prašymą pateikti informacijos Prancūzijos valdžios institucijoms perdavė 1992 m. balandžio mėn., akivaizdu, kad 1980 ir 1981 m. išmokėta pagalba negali būti išieškota dėl senaties termino. |
| --- | --- |

(155)

Šiuo atveju, kadangi pagalba mokėta kasmet nuo 1980 m., o Komisija prašymą pateikti informacijos Prancūzijos valdžios institucijoms perdavė 1992 m. balandžio mėn., akivaizdu, kad 1980 ir 1981 m. išmokėta pagalba negali būti išieškota dėl senaties termino.

| (156) | Antra, Komisija nereikalauja išieškoti pagalbos, jeigu tai prieštarauja bendrajam Europos Sąjungos teisės principui. Iš tiesų, remiantis Europos Sąjungos teismų praktika, Komisija turi atsižvelgti į ypatingas aplinkybes, kuriomis būtų pateisinama, kad ji atsisako nurodyti išieškoti neteisėtai suteiktą pagalbą, kai toks išieškojimas prieštarauja bendrajam Europos Sąjungos teisės principui. |
| --- | --- |

(156)

Antra, Komisija nereikalauja išieškoti pagalbos, jeigu tai prieštarauja bendrajam Europos Sąjungos teisės principui. Iš tiesų, remiantis Europos Sąjungos teismų praktika, Komisija turi atsižvelgti į ypatingas aplinkybes, kuriomis būtų pateisinama, kad ji atsisako nurodyti išieškoti neteisėtai suteiktą pagalbą, kai toks išieškojimas prieštarauja bendrajam Europos Sąjungos teisės principui.

| (157) | Būtent dėl to Komisija savo sprendime pratęsti procedūrą paragino Prancūzijos valdžios institucijas, pagalbos gavėją ir kitas suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas apie šiuo atveju taikytiną teisėto pasitikėjimo ir teisinio tikrumo principą arba bet kokį kitą principą, kuriuo remdamasi Komisija galėtų nereikalauti išieškoti pagalbą. |
| --- | --- |

(157)

Būtent dėl to Komisija savo sprendime pratęsti procedūrą paragino Prancūzijos valdžios institucijas, pagalbos gavėją ir kitas suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas apie šiuo atveju taikytiną teisėto pasitikėjimo ir teisinio tikrumo principą arba bet kokį kitą principą, kuriuo remdamasi Komisija galėtų nereikalauti išieškoti pagalbą.

| (158) | Komisija pažymi, kad Prancūzijos valdžios institucijos savo pastabose laikėsi nuomonės, kad esama ypatingų aplinkybių, kuriomis remiantis galima apriboti pagalbos grąžinimo pareigą. SIDE, priešingai, manė, kad nesama jokių ypatingų aplinkybių. |
| --- | --- |

(158)

Komisija pažymi, kad Prancūzijos valdžios institucijos savo pastabose laikėsi nuomonės, kad esama ypatingų aplinkybių, kuriomis remiantis galima apriboti pagalbos grąžinimo pareigą. SIDE, priešingai, manė, kad nesama jokių ypatingų aplinkybių.

| (159) | Šiuo klausimu Komisija primena, kad pirmiau minėtoje CELF byloje Teisingumo Teismui pateiktuose prejudiciniuose klausimuose prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas iš esmės klausė, ar tai, kad Komisija priėmė tris sprendimus, kuriais pagalba buvo pripažinta suderinama su vidaus rinka ir kurie paskui buvo panaikinti Bendrijos teismo, savaime gali būti laikoma ypatinga aplinkybe, kuri galėtų pateisinti gavėjo pareigos grąžinti šią pagalbą apribojimą. |
| --- | --- |

(159)

Šiuo klausimu Komisija primena, kad pirmiau minėtoje CELF byloje Teisingumo Teismui pateiktuose prejudiciniuose klausimuose prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas iš esmės klausė, ar tai, kad Komisija priėmė tris sprendimus, kuriais pagalba buvo pripažinta suderinama su vidaus rinka ir kurie paskui buvo panaikinti Bendrijos teismo, savaime gali būti laikoma ypatinga aplinkybe, kuri galėtų pateisinti gavėjo pareigos grąžinti šią pagalbą apribojimą.

| (160) | Pirmiau minėtame savo 2010 m. kovo 11 d. sprendime Teisingumo Teismas pirmiausia nurodė savo 2008 m. vasario 12 d. sprendimą, kurio 65 ir tolesniuose punktuose teigiama, kad panaikinus palankų Komisijos sprendimą, neteisėtos pagalbos gavėjas gali remtis ypatingomis aplinkybėmis, kurios pagrįstai galėjo sukelti jo lūkesčius dėl šios pagalbos teisėtumo, ir todėl ginčyti pareigą ją grąžinti (22). |
| --- | --- |

(160)

Pirmiau minėtame savo 2010 m. kovo 11 d. sprendime Teisingumo Teismas pirmiausia nurodė savo 2008 m. vasario 12 d. sprendimą, kurio 65 ir tolesniuose punktuose teigiama, kad panaikinus palankų Komisijos sprendimą, neteisėtos pagalbos gavėjas gali remtis ypatingomis aplinkybėmis, kurios pagrįstai galėjo sukelti jo lūkesčius dėl šios pagalbos teisėtumo, ir todėl ginčyti pareigą ją grąžinti (22).

| (161) | Tačiau Teisingumo Teismas sprendime taip pat nurodė, kad pagalbos gavėjo teisėti lūkesčiai negali kilti iš palankaus Komisijos sprendimo tuomet, jei šis sprendimas per nustatytą terminą buvo užginčytas ir Europos Sąjungos teismo panaikintas, ir kol nesibaigė terminas pateikti ieškinį dėl tokio sprendimo panaikinimo arba, jei toks ieškinys pateiktas, kol Europos Sąjungos teismas nepriėmė galutinio sprendimo (23). |
| --- | --- |

(161)

Tačiau Teisingumo Teismas sprendime taip pat nurodė, kad pagalbos gavėjo teisėti lūkesčiai negali kilti iš palankaus Komisijos sprendimo tuomet, jei šis sprendimas per nustatytą terminą buvo užginčytas ir Europos Sąjungos teismo panaikintas, ir kol nesibaigė terminas pateikti ieškinį dėl tokio sprendimo panaikinimo arba, jei toks ieškinys pateiktas, kol Europos Sąjungos teismas nepriėmė galutinio sprendimo (23).

| (162) | Šiuo atveju Teisingumo Teismas savo 2010 m. kovo 11 d. sprendime nurodė, kad 2008 m. balandžio 15 d. Pirmosios instancijos teismo sprendimas panaikinti trečiąjį palankų Komisijos sprendimą savaime nereiškia, kad gali kilti teisėti lūkesčiai arba atsirasti ypatinga aplinkybė (24). |
| --- | --- |

(162)

Šiuo atveju Teisingumo Teismas savo 2010 m. kovo 11 d. sprendime nurodė, kad 2008 m. balandžio 15 d. Pirmosios instancijos teismo sprendimas panaikinti trečiąjį palankų Komisijos sprendimą savaime nereiškia, kad gali kilti teisėti lūkesčiai arba atsirasti ypatinga aplinkybė (24).

| (163) | Teismas pridūrė, kad vienas po kito panaikinti trys sprendimai a priori reiškia, kad byla yra sudėtinga, ir, užuot sukėlusi teisėtus lūkesčius, turėtų dar daugiau padidinti gavėjo abejones dėl ginčijamos pagalbos suderinamumo su vidaus rinka. Teismas sutinka, kad trys vienas po kito paduoti ieškiniai ir trys panaikinimai yra labai reta situacija, tačiau laikosi nuomonės, kad tokios aplinkybės yra normalaus teisinės sistemos veikimo pavyzdys, kai teisės subjektai, kurie mano, kad patirs pagalbos neteisėtumo pasekmes, turi galimybę pareikšti ieškinius dėl vienas po kito priimtų sprendimų, kuriuos jie laiko sukėlusiais tokią situaciją, panaikinimo. |
| --- | --- |

(163)

Teismas pridūrė, kad vienas po kito panaikinti trys sprendimai a priori reiškia, kad byla yra sudėtinga, ir, užuot sukėlusi teisėtus lūkesčius, turėtų dar daugiau padidinti gavėjo abejones dėl ginčijamos pagalbos suderinamumo su vidaus rinka. Teismas sutinka, kad trys vienas po kito paduoti ieškiniai ir trys panaikinimai yra labai reta situacija, tačiau laikosi nuomonės, kad tokios aplinkybės yra normalaus teisinės sistemos veikimo pavyzdys, kai teisės subjektai, kurie mano, kad patirs pagalbos neteisėtumo pasekmes, turi galimybę pareikšti ieškinius dėl vienas po kito priimtų sprendimų, kuriuos jie laiko sukėlusiais tokią situaciją, panaikinimo.

| (164) | Be to, Teismas nusprendė, kad negalima teigti, jog šioje byloje egzistuoja ypatinga aplinkybė atsižvelgiant į teisinio tikrumo principą (25). Iš tiesų, kol Komisija nepriėmė pagalbą patvirtinančio sprendimo ir kol nesibaigė terminas pateikti ieškinį dėl tokio sprendimo panaikinimo, pagalbos gavėjas negali būti tikras dėl pagalbos teisėtumo, todėl negalima remtis nei teisėtų lūkesčių apsaugos, nei teisinio tikrumo principais. |
| --- | --- |

(164)

Be to, Teismas nusprendė, kad negalima teigti, jog šioje byloje egzistuoja ypatinga aplinkybė atsižvelgiant į teisinio tikrumo principą (25). Iš tiesų, kol Komisija nepriėmė pagalbą patvirtinančio sprendimo ir kol nesibaigė terminas pateikti ieškinį dėl tokio sprendimo panaikinimo, pagalbos gavėjas negali būti tikras dėl pagalbos teisėtumo, todėl negalima remtis nei teisėtų lūkesčių apsaugos, nei teisinio tikrumo principais.

| (165) | Savo 2010 m. kovo 11 d. sprendime (26) Teisingumo Teismas taip pat nurodė, kad negalima teigti, kad šioje byloje egzistuoja ypatinga aplinkybė atsižvelgiant į proporcingumo principą. Iš tikrųjų neteisėtai suteiktos pagalbos panaikinimas ją susigrąžinant yra logiška jos pripažinimo neteisėta pasekmė, ir todėl tokios pagalbos susigrąžinimas siekiant atkurti pirminę padėtį iš esmės nelaikytinas neproporcinga priemone atsižvelgiant į Sutarties nuostatų tikslus valstybės pagalbos srityje. |
| --- | --- |

(165)

Savo 2010 m. kovo 11 d. sprendime (26) Teisingumo Teismas taip pat nurodė, kad negalima teigti, kad šioje byloje egzistuoja ypatinga aplinkybė atsižvelgiant į proporcingumo principą. Iš tikrųjų neteisėtai suteiktos pagalbos panaikinimas ją susigrąžinant yra logiška jos pripažinimo neteisėta pasekmė, ir todėl tokios pagalbos susigrąžinimas siekiant atkurti pirminę padėtį iš esmės nelaikytinas neproporcinga priemone atsižvelgiant į Sutarties nuostatų tikslus valstybės pagalbos srityje.

| (166) | Todėl teismas padarė išvadą, kad tai, jog Komisija vieną po kito priėmė tris sprendimus, kuriais pagalba buvo pripažinta suderinama, o vėliau Bendrijos teismas panaikino tuos sprendimus, savaime negali būti laikoma ypatinga aplinkybe, kuri galėtų pateisinti gavėjo pareigos grąžinti šią neteisėtą ir nesuderinamą pagalbą apribojimą. |
| --- | --- |

(166)

Todėl teismas padarė išvadą, kad tai, jog Komisija vieną po kito priėmė tris sprendimus, kuriais pagalba buvo pripažinta suderinama, o vėliau Bendrijos teismas panaikino tuos sprendimus, savaime negali būti laikoma ypatinga aplinkybe, kuri galėtų pateisinti gavėjo pareigos grąžinti šią neteisėtą ir nesuderinamą pagalbą apribojimą.

| (167) | Atsižvelgdama į tai, kas pirmiau išdėstyta, ir neturėdama kitos informacijos apie ypatingą aplinkybę Komisija laikosi nuomonės, kad šioje byloje nesama ypatingos aplinkybės, dėl kurios būtų galima apriboti CELF pareigą grąžinti ginčijamą pagalbą (išskyrus 1980 ir 1981 m. išmokėtą sumą, kaip pirmiau paaiškinta). |
| --- | --- |

(167)

Atsižvelgdama į tai, kas pirmiau išdėstyta, ir neturėdama kitos informacijos apie ypatingą aplinkybę Komisija laikosi nuomonės, kad šioje byloje nesama ypatingos aplinkybės, dėl kurios būtų galima apriboti CELF pareigą grąžinti ginčijamą pagalbą (išskyrus 1980 ir 1981 m. išmokėtą sumą, kaip pirmiau paaiškinta).

6.   IŠIEŠKOJIMAS

| (168) | Taigi taikydamos Reglamento (EB) Nr. 659/99 14 straipsnį Prancūzijos valdžios institucijos iš CELF turi susigrąžinti pagalbą, kuri jai buvo išmokėta 1982–2001 m. pagal nedidelių užsakymų programą. |
| --- | --- |

(168)

Taigi taikydamos Reglamento (EB) Nr. 659/99 14 straipsnį Prancūzijos valdžios institucijos iš CELF turi susigrąžinti pagalbą, kuri jai buvo išmokėta 1982–2001 m. pagal nedidelių užsakymų programą.

| (169) | Atsižvelgiant į lentelėje (27) pateiktą informaciją, visa 1982–2001 m. išmokėtos susigrąžintinos pagalbos suma sudaro 4 631 401 EUR, prie kurių reikės pridėti palūkanas. |
| --- | --- |

(169)

Atsižvelgiant į lentelėje (27) pateiktą informaciją, visa 1982–2001 m. išmokėtos susigrąžintinos pagalbos suma sudaro 4 631 401 EUR, prie kurių reikės pridėti palūkanas.

| (170) | Taikant Reglamento (EB) Nr. 659/99 14 straipsnio 2 dalį išieškotina pagalba turi apimti ir sudėtines palūkanas, kurios skaičiuojamos nuo neteisėtos pagalbos išmokėjimo gavėjui dienos iki jos išieškojimo dienos. |
| --- | --- |

(170)

Taikant Reglamento (EB) Nr. 659/99 14 straipsnio 2 dalį išieškotina pagalba turi apimti ir sudėtines palūkanas, kurios skaičiuojamos nuo neteisėtos pagalbos išmokėjimo gavėjui dienos iki jos išieškojimo dienos.

| (171) | Tačiau remiantis 2000 m. spalio 12 d. Teisingumo Teismo sprendimu Magefesa byloje (28), kai įmonė bankrutuoja ir kai tai numatyta nacionalinės teisės aktuose, palūkanų, kurias reikėtų sumokėti po įmonės bankroto paskelbimo, susijusių su neteisėtai iki bankroto paskelbimo išmokėta pagalba, mokėti nereikia. |
| --- | --- |

(171)

Tačiau remiantis 2000 m. spalio 12 d. Teisingumo Teismo sprendimu Magefesa byloje (28), kai įmonė bankrutuoja ir kai tai numatyta nacionalinės teisės aktuose, palūkanų, kurias reikėtų sumokėti po įmonės bankroto paskelbimo, susijusių su neteisėtai iki bankroto paskelbimo išmokėta pagalba, mokėti nereikia.

| (172) | Šiuo klausimu reikia pažymėti, kad 2010 m. sausio 27 d. perduotame rašte Prancūzijos valdžios institucijos informavo Komisiją apie dabartinę CELF padėtį. |
| --- | --- |

(172)

Šiuo klausimu reikia pažymėti, kad 2010 m. sausio 27 d. perduotame rašte Prancūzijos valdžios institucijos informavo Komisiją apie dabartinę CELF padėtį.

| (173) | Atsižvelgiant į CELF finansinę padėtį, 2009 m. vasario 25 d. buvo pradėta įmonės apsaugos procedūra. Teismas paskyrė bankroto administratorių. |
| --- | --- |

(173)

Atsižvelgiant į CELF finansinę padėtį, 2009 m. vasario 25 d. buvo pradėta įmonės apsaugos procedūra. Teismas paskyrė bankroto administratorių.

| (174) | Nagrinėjant ginčijamą valstybės pagalbą Prancūzija paskelbė apie tokias skolas: 11 885 785,02 EUR (palūkanos remiantis 2008 m. gruodžio 19 d. pirmiau minėtu Vyriausiojo administracinio teismo sprendimu) ir 4 814 339,9 EUR (galimas 1980–2001 m. išmokėtos pagalbos kapitalo susigrąžinimas). |
| --- | --- |

(174)

Nagrinėjant ginčijamą valstybės pagalbą Prancūzija paskelbė apie tokias skolas: 11 885 785,02 EUR (palūkanos remiantis 2008 m. gruodžio 19 d. pirmiau minėtu Vyriausiojo administracinio teismo sprendimu) ir 4 814 339,9 EUR (galimas 1980–2001 m. išmokėtos pagalbos kapitalo susigrąžinimas).

| (175) | Prancūzijos valdžios institucijos nurodė, kad išnagrinėjus skolas matyti, jog iš visų deklaruotų įsipareigojimų sumos – 21 254 232,29 EUR – ginčijamos skolos sudaro 17 045 039,50 EUR. |
| --- | --- |

(175)

Prancūzijos valdžios institucijos nurodė, kad išnagrinėjus skolas matyti, jog iš visų deklaruotų įsipareigojimų sumos – 21 254 232,29 EUR – ginčijamos skolos sudaro 17 045 039,50 EUR.

| (176) | Nustatęs, kad finansinės padėties atkūrimas neįmanomas, bankroto administratorius pageidavo, kad apsaugos procedūra būtų pakeista teisminio likvidavimo procedūra, pirmiausia dėl skolų, apie kurias pranešė valstybė. |
| --- | --- |

(176)

Nustatęs, kad finansinės padėties atkūrimas neįmanomas, bankroto administratorius pageidavo, kad apsaugos procedūra būtų pakeista teisminio likvidavimo procedūra, pirmiausia dėl skolų, apie kurias pranešė valstybė.

| (177) | 2009 m. rugsėjo 9 d. sprendimu Paryžiaus komercinis teismas nustatė, kad atsižvelgiant į įsipareigojimus akivaizdu, jog veiklos tęsimo planas neįmanomas, ir paskelbė apie CELF likvidavimą bei paskyrė likvidatorių. Teismas paskyrė dviejų metų terminą, po kurio turės būti nuspręsta dėl likvidavimo procedūros baigimo. Prancūzijos valdžios institucijos nurodė, kad dėl šiuo metu nagrinėjamų ir (arba) dar galinčių kilti ginčų likvidavimo procedūra galėtų baigtis vėliau. |
| --- | --- |

(177)

2009 m. rugsėjo 9 d. sprendimu Paryžiaus komercinis teismas nustatė, kad atsižvelgiant į įsipareigojimus akivaizdu, jog veiklos tęsimo planas neįmanomas, ir paskelbė apie CELF likvidavimą bei paskyrė likvidatorių. Teismas paskyrė dviejų metų terminą, po kurio turės būti nuspręsta dėl likvidavimo procedūros baigimo. Prancūzijos valdžios institucijos nurodė, kad dėl šiuo metu nagrinėjamų ir (arba) dar galinčių kilti ginčų likvidavimo procedūra galėtų baigtis vėliau.

| (178) | Prancūzijos valdžios institucijos nurodė, kad visi CELF darbuotojai buvo atleisti, o likvidavimo skyrius panaikintas 2009 m. gruodžio 31 d. Vienintelės dar vykdomos operacijos – klientų skolų išieškojimas. |
| --- | --- |

(178)

Prancūzijos valdžios institucijos nurodė, kad visi CELF darbuotojai buvo atleisti, o likvidavimo skyrius panaikintas 2009 m. gruodžio 31 d. Vienintelės dar vykdomos operacijos – klientų skolų išieškojimas.

| (179) | 2010 m. kovo 9 d. elektroniniame rašte Prancūzijos valdžios institucijos nurodė, kad CELF likviduota tinkamai laikantis įprastų įmonės likvidavimo procedūros taisyklių. |
| --- | --- |

(179)

2010 m. kovo 9 d. elektroniniame rašte Prancūzijos valdžios institucijos nurodė, kad CELF likviduota tinkamai laikantis įprastų įmonės likvidavimo procedūros taisyklių.

| (180) | Remiantis Prancūzijos valdžios institucijų Komisijai pateikta informacija, šiuo metu CELF nebevykdo jokios ekonominės veiklos. |
| --- | --- |

(180)

Remiantis Prancūzijos valdžios institucijų Komisijai pateikta informacija, šiuo metu CELF nebevykdo jokios ekonominės veiklos.

| (181) | Todėl, atsižvelgiant į CELF vykdomą likvidavimo procedūrą, Prancūzijos valdžios institucijos, laikydamosi savo pareigos išieškoti neteisėtą pagalbą, turi ypatingai užtikrinti, kad būtų laikomasi teismų praktikos, taikomos įmonei pagalbos gavėjai bankrutuojant (29). Tai pirmiausia reikštų, kad CELF turtas turėtų būti parduotas rinkos kaina, kad valstybė įrašytų įmonės skolas, susijusias su neteisėtos ir nesuderinamos pagalbos išieškojimu, į jos įsipareigojimus, visapusiškai pasinaudotų savo kaip kreditoriaus teisėmis bet kuriuo procedūros etapu iki likvidavimo pabaigos. |
| --- | --- |

(181)

Todėl, atsižvelgiant į CELF vykdomą likvidavimo procedūrą, Prancūzijos valdžios institucijos, laikydamosi savo pareigos išieškoti neteisėtą pagalbą, turi ypatingai užtikrinti, kad būtų laikomasi teismų praktikos, taikomos įmonei pagalbos gavėjai bankrutuojant (29). Tai pirmiausia reikštų, kad CELF turtas turėtų būti parduotas rinkos kaina, kad valstybė įrašytų įmonės skolas, susijusias su neteisėtos ir nesuderinamos pagalbos išieškojimu, į jos įsipareigojimus, visapusiškai pasinaudotų savo kaip kreditoriaus teisėmis bet kuriuo procedūros etapu iki likvidavimo pabaigos.

| (182) | Dėl palūkanų apskaičiavimo reikia pažymėti, kad pagal Prancūzijos teisę Prekybos kodekso L 622–28 straipsnyje numatyta, kad „sprendimu pradėti [apsaugos procedūrą] sustabdomas teisėtų ar pagal sutartis mokėtinų palūkanų mokėjimas, taip pat palūkanų už vėlavimą ir padidintų palūkanų mokėjimas“. |
| --- | --- |

(182)

Dėl palūkanų apskaičiavimo reikia pažymėti, kad pagal Prancūzijos teisę Prekybos kodekso L 622–28 straipsnyje numatyta, kad „sprendimu pradėti [apsaugos procedūrą] sustabdomas teisėtų ar pagal sutartis mokėtinų palūkanų mokėjimas, taip pat palūkanų už vėlavimą ir padidintų palūkanų mokėjimas“.

| (183) | Taigi šioje byloje palūkanos nuo CELF išmokėtos sumos skaičiuojamos nuo dienos, kurią pagalba išmokėta įmonei, iki 2009 m. vasario 25 d., kurią Paryžiaus komercinis teismas priėmė sprendimą pradėti apsaugos procedūrą, kuri 2009 m. rugsėjo 9 d. sprendimu buvo pakeista likvidavimo sprendimu. |
| --- | --- |

(183)

Taigi šioje byloje palūkanos nuo CELF išmokėtos sumos skaičiuojamos nuo dienos, kurią pagalba išmokėta įmonei, iki 2009 m. vasario 25 d., kurią Paryžiaus komercinis teismas priėmė sprendimą pradėti apsaugos procedūrą, kuri 2009 m. rugsėjo 9 d. sprendimu buvo pakeista likvidavimo sprendimu.

7.   IŠVADA

| (184) | Komisija konstatuoja, kad Prancūzija neteisėtai, pažeisdama SESV 108 straipsnio 3 dalį, suteikė pagalbą CELF. |
| --- | --- |

(184)

Komisija konstatuoja, kad Prancūzija neteisėtai, pažeisdama SESV 108 straipsnio 3 dalį, suteikė pagalbą CELF.

| (185) | Ši pagalba yra nesuderinama su vidaus rinka. Prancūzijos valdžios institucijos turi ją susigrąžinti, išskyrus 1980 ir 1981 m. išmokėtas sumas, kurioms suėjo senaties terminas. |
| --- | --- |

(185)

Ši pagalba yra nesuderinama su vidaus rinka. Prancūzijos valdžios institucijos turi ją susigrąžinti, išskyrus 1980 ir 1981 m. išmokėtas sumas, kurioms suėjo senaties terminas.

| (186) | Taigi Prancūzijos valdžios institucijos iš CELF turi susigrąžinti 4 631 401 EUR sumą, prie kurios reikės pridėti palūkanas už kiekvieną kasmet nuo 1982 m. išmokėtą pagalbą. Pagalba turi būti susigrąžinta su palūkanomis, skaičiuojamomis nuo tos dienos, kurią pagalba suteikta gavėjui, iki 2009 m. vasario 25 d., kuomet buvo priimtas Paryžiaus komercinio teismo sprendimas pradėti apsaugos procedūrą, |
| --- | --- |

(186)

Taigi Prancūzijos valdžios institucijos iš CELF turi susigrąžinti 4 631 401 EUR sumą, prie kurios reikės pridėti palūkanas už kiekvieną kasmet nuo 1982 m. išmokėtą pagalbą. Pagalba turi būti susigrąžinta su palūkanomis, skaičiuojamomis nuo tos dienos, kurią pagalba suteikta gavėjui, iki 2009 m. vasario 25 d., kuomet buvo priimtas Paryžiaus komercinio teismo sprendimas pradėti apsaugos procedūrą,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Valstybės pagalba, kurią Prancūzija, pažeisdama Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio 3 dalį, neteisėtai suteikė Prancūziškos knygos eksporto kooperatyvui (CELF), yra nesuderinama su vidaus rinka.

2 straipsnis

1.   Prancūzija privalo susigrąžinti 4 631 401 EUR sumą, atitinkančią 1 straipsnyje nurodytą pagalbą, 1982–2001 m. išmokėtą CELF.

2.   Pagalba turi būti susigrąžinta su palūkanomis, skaičiuojamomis nuo tos dienos, kurią pagalba suteikta gavėjui, iki 2009 m. vasario 25 d., kuomet buvo priimtas Paryžiaus komercinio teismo sprendimas pradėti apsaugos procedūrą.

3.   Palūkanos skaičiuojamos nuo pagrindinės sumos ir sumuojamos su susikaupusioms palūkanoms pagal Reglamento (EB) Nr. 794/2004 V skyrių.

3 straipsnis

1.   2 straipsnyje nurodyta pagalba susigrąžinama nedelsiant ir veiksmingai.

2.   Prancūzija turi užtikrinti, kad šis sprendimas būtų įgyvendintas per keturis mėnesius nuo pranešimo apie jį dienos.

4 straipsnis

1.   Per du mėnesius nuo pranešimo apie šį sprendimą dienos Prancūzija pateikia šią informaciją:

| a) | visą iš pagalbos gavėjo susigrąžintiną sumą (pagrindinę sumą ir palūkanas); |
| --- | --- |

a)

visą iš pagalbos gavėjo susigrąžintiną sumą (pagrindinę sumą ir palūkanas);

| b) | išsamų priemonių, kurių jau imtasi ir kurių planuojama imtis šiam sprendimui įgyvendinti, aprašą; |
| --- | --- |

b)

išsamų priemonių, kurių jau imtasi ir kurių planuojama imtis šiam sprendimui įgyvendinti, aprašą;

| c) | dokumentus, kuriais įrodoma, kad gavėjas buvo įspėtas grąžinti pagalbą. |
| --- | --- |

c)

dokumentus, kuriais įrodoma, kad gavėjas buvo įspėtas grąžinti pagalbą.

2.   Prancūzija turi nuolat informuoti Komisiją apie tai, kaip vykdomos nacionalinės priemonės, kurių buvo imtasi šiam sprendimui įgyvendinti, tol, kol bus grąžinta visa 2 straipsnyje nurodyta pagalba. Komisijai paprašius ji nedelsdama pateikia informaciją apie priemones, kurių jau imtasi ir kurių planuojama imtis šiam sprendimui įgyvendinti. Ji taip pat teikia išsamią informaciją apie pagalbos sumą ir palūkanas, jau susigrąžintas iš pagalbos gavėjo.

5 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Prancūzijai.

Priimta Briuselyje 2010 m. gruodžio 14 d.

Komisijos vardu

Joaquín ALMUNIA

Pirmininko pavaduotojas

---

(1)  Nuo 2009 m. gruodžio 1 d. EB sutarties 86, 87 ir 88 straipsniai tapo atitinkamai Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 106, 107 ir 108 straipsniais. Visais trimis atvejais nuostatos iš esmės yra tokios pačios. Šiame sprendime daromos nuorodos į SESV 106, 107 ir 108 straipsnius prireikus turėtų būti suprantamos kaip nuorodos į EB sutarties 86, 87 ir 88 straipsnius.

1

(2)  OL C 366, 1996 12 5, p. 7; OL C 142, 2009 6 23, p. 6.

2

(3)  2008 m. balandžio 15 d. Pirmosios instancijos teismo sprendimas Société internationale de diffusion et d’édition (SIDE) prieš Komisiją, T-348/04, Rink. p. II-625.

3

Société internationale de diffusion et d’édition (SIDE) prieš Komisiją

(4)  OL L 85, 2005 4 2, p. 27.

4

(5)  Prancūziškos knygos eksporto kooperatyvo komercinis pavadinimas – „Prancūziškos knygos eksporto centras“ (CELF).

5

(6)  Sprendimas NN 127/92 „Pagalba prancūziškos knygos eksportuotojams“ (OL C 174, 1993 6 25, p. 6).

6

(7)  1995 m. rugsėjo 18. Pirmosios instancijos teismo sprendimas Société internationale de diffusion et d’édition (SIDE) prieš Komisiją, T-49/93, Rink. p. II-2501.

7

Société internationale de diffusion et d’édition (SIDE) prieš Komisiją

(8)  Kuri vėliau tapo programa „A l’Est de l’Europe“.

8

(9)  OL L 44, 1999 2 18, p. 37.

9

(10)  2002 m. vasario 28 d. Pirmosios instancijos teismo sprendimas Société internationale de diffusion et d’édition (SIDE) prieš Komisiją, T-155/98, Rink. p. II-1179.

10

Société internationale de diffusion et d’édition (SIDE) prieš Komisiją

(11)  Teisingumo Teismo sprendimas Prancūzija prieš Komisiją, pagalba Prancūziškos knygos eksporto kooperatyvui, C-332/98, Rink. p. I–4833.

11

Prancūzija prieš Komisiją, pagalba Prancūziškos knygos eksporto kooperatyvui

(12)  OL C 142, 2009 6 23, p. 6.

12

(13)  OL L 83, 1999 3 27, p. 1.

13

(14)  Vyriausiojo administracinio teismo nuomone, administracinis apeliacinis teismas galėjo teisiškai remtis tuo, kad nebuvo nustatyta, jog pagalbos suma nėra didesnė už išlaidas, CELF patirtas vykdant jai suteiktus viešosios paslaugos įpareigojimus, ir tuo, kad kompensacijos pagrindas nebuvo iš anksto aiškiai nustatytas.

14

(15)  2008 m. vasario 12 d. Teisingumo Teismo sprendimas Centre d’Exportation du Livre Français (CELF), Ministre de la Culture et de la Communication prieš Société Internationale de Diffusion et d’Édition (SIDE), C-199/06, Rink. p. I-00469.

15

Centre d’Exportation du Livre Français (CELF), Ministre de la Culture et de la Communication prieš Société Internationale de Diffusion et d’Édition (SIDE)

(16)  OL L 140, 2004 4 30, p. 1.

16

(17)  2010 m. kovo 11 d. Teisingumo Teismo sprendimas CELF, Ministre de la Culture prieš SIDE, C-1/09.

17

CELF, Ministre de la Culture prieš SIDE,

(18)  2008 m. balandžio 15 d. sprendime Pirmosios instancijos teismas nepanaikino 2004 m. balandžio 20 d. Komisijos sprendimo 1 straipsnio pirmojo ir antrojo sakinių, kuriuose teigiama, kad „Pagalba, suteikta Prancūziškos knygos eksporto kooperatyvui (CELF), skirta nedideliems knygų prancūzų kalba užsakymams vykdyti, buvo taikoma Prancūzijoje 1980–2001 metais, yra pagalba, suteikta laikantis Sutarties 87 straipsnio 1 dalies nuostatų. Pagalba yra suteikta neteisėtai, kadangi Prancūzijos Vyriausybė, prieš ją suteikdama, nepranešė apie tai Komisija“.

18

(19)  Pavyzdžiui, 2008 m. gruodžio 19 d. sprendime Vyriausiasis administracinis teismas laikėsi nuomonės, kad „reikia atskirti priemones, kuriomis remiantis CELF išmokėta suma buvo apibrėžta kaip valstybės pagalba, ir prievolę apie tą pagalbą pranešti“. Iš tiesų 2006 m. kovo 29 d. preliminariame sprendime Vyriausiasis administracinis teismas jau buvo nurodęs, kad „Administracinis apeliacinis teismas, nusprendęs, kad nagrinėjama pagalba nebuvo tik kompensacija už viešosios paslaugos įsipareigojimą ir laikoma valstybės pagalba, apie kurią reikia iš anksto pranešti Komisijai, neiškreipė bylos duomenų ir teisingai aiškino jam pateiktus faktus“.

19

(20)  2003 m. liepos 24 d. Teisingumo Teismo sprendimas Altmark Trans ir Regierungsprasidium Magdeburg prieš Nahverkehrsgesellschaft Altmark, C-280/00, 2003 m. Rink., p. I-7747.

20

Altmark Trans ir Regierungsprasidium Magdeburg prieš Nahverkehrsgesellschaft Altmark

(21)  2006 m. spalio 5 d. sprendimas Transalpine Ölleitung in Österreich, C-368/04, Rink. p. I-09957,34 punktas.

21

Transalpine Ölleitung in Österreich,

(22)  42 ir tolesni punktai.

22

(23)  66–68 punktai.

23

(24)  50 ir tolesni punktai.

24

(25)  53 punktas.

25

(26)  54 punktas.

26

(27)  Žr. šio sprendimo 60 konstatuojamoje dalyje pateiktą lentelę.

27

(28)  Komisija prieš Ispaniją, „Magefesa“, C-480/98, 2000 m. Rink. p. I-08717.

28

Komisija prieš Ispaniją, „Magefesa“

(29)  Komisijos pranešimo dėl veiksmingo Komisijos sprendimų, kuriais valstybėms narėms nurodoma susigrąžinti neteisėtą ir nesuderinamą valstybės pagalbą, įgyvendinimo 63 ir tolesnės dalys (OL C 272, 2007 11 15, p. 4).

29

---

| 24.3.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 78/55 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 78/55

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2011 m. kovo 23 d.

kuriuo įgyvendinamos Tarybos direktyvos 2002/55/EB nuostatos dėl sąlygų, pagal kurias gali būti leidžiama pateikti rinkai mažus pakelius su tos pačios rūšies skirtingų veislių daržovių standartinės sėklos mišiniais

(pranešta dokumentu Nr. C(2011) 1760)

(Tekstas svarbus EEE)

(2011/180/ES)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2002 m. birželio 13 d. Tarybos direktyvą 2002/55/EB dėl prekybos daržovių sėkla (1), ypač į jos 26 straipsnio 3 dalį,

kadangi:

| (1) | Kai kurios valstybės narės pranešė Komisijai, kad rinkoje maži pakeliai su tos pačios rūšies skirtingų veislių standartinės sėklos mišiniais yra paklausūs. Todėl būtina nustatyti išsamius reikalavimus dėl tokių mažų pakelių. |
| --- | --- |

(1)

Kai kurios valstybės narės pranešė Komisijai, kad rinkoje maži pakeliai su tos pačios rūšies skirtingų veislių standartinės sėklos mišiniais yra paklausūs. Todėl būtina nustatyti išsamius reikalavimus dėl tokių mažų pakelių.

| (2) | Atsižvelgiant į paklausą šiose valstybėse narėse, šis sprendimas turi aprėpti visas rūšis, kurioms taikoma Direktyva 2002/55/EB. Didžiausias tokių mažų pakelių dydis turi būti įvardijamas kaip didžiausias jame esančių sėklų neto svoris, ir kaip apibrėžta Direktyvos 2002/55/EB 2 straipsnio 1 dalies g punkte. |
| --- | --- |

(2)

Atsižvelgiant į paklausą šiose valstybėse narėse, šis sprendimas turi aprėpti visas rūšis, kurioms taikoma Direktyva 2002/55/EB. Didžiausias tokių mažų pakelių dydis turi būti įvardijamas kaip didžiausias jame esančių sėklų neto svoris, ir kaip apibrėžta Direktyvos 2002/55/EB 2 straipsnio 1 dalies g punkte.

| (3) | Turi būti nustatytos išsamios tokių mažų pakelių ženklinimo taisyklės, kad būtų užtikrintas atsekamumas ir vartotojams būtų nurodyta reikiama informacija. |
| --- | --- |

(3)

Turi būti nustatytos išsamios tokių mažų pakelių ženklinimo taisyklės, kad būtų užtikrintas atsekamumas ir vartotojams būtų nurodyta reikiama informacija.

| (4) | Valstybės narės iki 2012 m. pabaigos turi pateikti Komisijai šio sprendimo taikymo ataskaitą, kad Komisija galėtų įvertinti šio sprendimo veiksmingumą ir nustatyti galimus klausimus, kuriuos gali tekti nagrinėti išsamiau. |
| --- | --- |

(4)

Valstybės narės iki 2012 m. pabaigos turi pateikti Komisijai šio sprendimo taikymo ataskaitą, kad Komisija galėtų įvertinti šio sprendimo veiksmingumą ir nustatyti galimus klausimus, kuriuos gali tekti nagrinėti išsamiau.

| (5) | Šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka Žemės ūkio, sodininkystės, daržininkystės ir miškininkystės sėklos bei dauginamosios medžiagos nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(5)

Šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka Žemės ūkio, sodininkystės, daržininkystės ir miškininkystės sėklos bei dauginamosios medžiagos nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Valstybės narės gali leisti savo augintojams pateikti rinkai mažus pakelius su Direktyvos 2002/55/EB 2 straipsnio 1 dalies b punkte išvardytų rūšių standartinės sėklos mišiniais. Tokiuose mažuose pakeliuose gali būti tik tos pačios rūšies skirtingų veislių augalų sėkla.

2 straipsnis

1 straipsnyje nurodytuose mažuose pakeliuose gali būti sėklų, kurių neto svoris ne didesnis, nei nurodyta Direktyvos 2002/55/EB 2 straipsnio 1 dalies g punkte.

3 straipsnis

Valstybės narės užtikrina, kad 1 straipsnyje nurodyti maži pakeliai būtų ženklinami tiekėjo etikete arba spausdintu užrašu ar spaudu.

Etiketėje arba užraše ar spaude pateikiama tokia informacija:

| a) | žodžiai „ES taisyklės ir standartai“; |
| --- | --- |

a)

žodžiai „ES taisyklės ir standartai“;

| b) | už etikečių pritvirtinimą atsakingo asmens pavadinimas (ar vardas ir pavardė) ir adresas arba identifikavimo ženklas; |
| --- | --- |

b)

už etikečių pritvirtinimą atsakingo asmens pavadinimas (ar vardas ir pavardė) ir adresas arba identifikavimo ženklas;

| c) | užsandarinimo metai, parašyti taip: „užsandarinta [metai]“, arba paskutinės atrankos paskutiniams daigumo bandymams metai, parašyti taip: „atrinkta [metai]“; galima nurodyti papildomą įrašą „sunaudoti iki [data]“; |
| --- | --- |

c)

užsandarinimo metai, parašyti taip: „užsandarinta [metai]“, arba paskutinės atrankos paskutiniams daigumo bandymams metai, parašyti taip: „atrinkta [metai]“; galima nurodyti papildomą įrašą „sunaudoti iki [data]“;

| d) | žodžiai „[rūšies pavadinimas] veislių mišinys“; |
| --- | --- |

d)

žodžiai „[rūšies pavadinimas] veislių mišinys“;

| e) | veislių pavadinimai; |
| --- | --- |

e)

veislių pavadinimai;

| f) | veislių dalis, įvardyta kaip sėklų neto svoris arba skaičius; |
| --- | --- |

f)

veislių dalis, įvardyta kaip sėklų neto svoris arba skaičius;

| g) | partijos numeris, kurį suteikė už etikečių pritvirtinimą atsakingas asmuo; |
| --- | --- |

g)

partijos numeris, kurį suteikė už etikečių pritvirtinimą atsakingas asmuo;

| h) | sėklų neto arba bruto svoris arba skaičius; |
| --- | --- |

h)

sėklų neto arba bruto svoris arba skaičius;

| i) | kai nurodomas svoris ir naudojami granuliuoti pesticidai, dražė ar kiti kieto pavidalo priedai – cheminio apdorojimo būdas ar priedo rūšis, taip pat žiupsnių ar grynų sėklų svorio ir bendro svorio apytikslis santykis. |
| --- | --- |

i)

kai nurodomas svoris ir naudojami granuliuoti pesticidai, dražė ar kiti kieto pavidalo priedai – cheminio apdorojimo būdas ar priedo rūšis, taip pat žiupsnių ar grynų sėklų svorio ir bendro svorio apytikslis santykis.

4 straipsnis

Valstybės narės iki 2012 m. gruodžio 31 d. pateikia Komisijai šio sprendimo taikymo ataskaitą.

5 straipsnis

Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje 2011 m. kovo 23 d.

Komisijos vardu

John DALLI

Komisijos narys

---

(1)  OL L 193, 2002 7 20, p. 33.

1

---

III Kiti aktai

EUROPOS EKONOMINĖ ERDVĖ

| 24.3.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 78/57 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 78/57

---

ELPA VALSTYBIŲ NUOLATINIO KOMITETO SPRENDIMAS

Nr. 5/2010/SC

2010 m. gruodžio 9 d.

kuriuo iš dalies keičiamas nuolatinio komiteto sprendimas Nr. 4/2004/SC, įsteigiantis finansinio mechanizmo komitetą

ELPA VALSTYBIŲ NUOLATINIS KOMITETAS,

atsižvelgdamas į Europos ekonominės erdvės susitarimą su pakeitimais, padarytais Protokolu, patikslinančiu Europos ekonominės erdvės susitarimą (toliau – EEE susitarimas),

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Islandijos, Lichtenšteino Kunigaikštystės ir Norvegijos Karalystės susitarimą dėl 2009–2014 m. EEE finansinio mechanizmo,

atsižvelgdamas į 38b protokolą dėl EEE finansinio mechanizmo, įtrauktą į EEE susitarimą minėtu Europos Sąjungos ir Islandijos, Lichtenšteino Kunigaikštystės ir Norvegijos Karalystės susitarimu dėl 2009–2014 m. EEE finansinio mechanizmo,

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Norvegijos Karalystės susitarimą dėl 2009–2014 m. Norvegijos finansinio mechanizmo,

atsižvelgdamas į 2004 m. birželio 3 d. ELPA valstybių nuolatinio komiteto Sprendimą Nr. 4/2004/SC, įsteigiantį Finansinio mechanizmo komitetą (1),

atsižvelgdamas į 2010 m. sausio 28 d. ELPA valstybių nuolatinio komiteto sprendimą Nr. 1/2010/SC, kuriuo įsteigiamas EEE finansinio mechanizmo laikinasis komitetas 2009–2014 m (2).,

NUSPRENDĖ:

1 straipsnis

Sprendimo Nr. 4/2004/SC 1 straipsnio antras sakinys pakeičiamas taip:

„Komitetas valdo 2004–2009 m. EEE finansinį mechanizmą ir 2009–2014 m. EEE finansinį mechanizmą“.

2 straipsnis

Šis sprendimas pradeda galioti teisės akto, kuriuo nustatomas 2009–2014 m. EEE finansinis mechanizmas, įsigaliojimo dieną arba tą dieną, kai jį pradedama laikinai taikyti.

3 straipsnis

Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiojo leidinio EEE skyriuje ir EEE priede.

Priimta Briuselyje 2010 m. gruodžio 9 d.

Nuolatinio komiteto vardu

Pirmininkas

Stefán Haukur JÓHANNESSON

Generalinis sekretorius

Kåre BRYN

---

(1)  OL L 52, 2006 2 23, p. 54.

1

(2)  OL L 53, 2010 3 4, p. 19.

2

---

| 24.3.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 78/58 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 78/58

---

ELPA VALSTYBIŲ NUOLATINIO KOMITETO SPRENDIMAS

Nr. 6/2010/SC

2010 m. gruodžio 9 d.

kuriuo išplečiamos EEE finansinio mechanizmo ir Norvegijos finansinio mechanizmo biuro funkcijos

ELPA VALSTYBIŲ NUOLATINIS KOMITETAS,

atsižvelgdamas į Europos ekonominės erdvės susitarimą su pakeitimais, padarytais Europos ekonominės erdvės susitarimą patikslinančiu protokolu, (toliau – EEE susitarimas),

atsižvelgdamas į 2004 m. vasario 5 d. ELPA valstybių nuolatinio komiteto sprendimą Nr. 1/2004/SC, įsteigiantį EEE finansinio mechanizmo ir Norvegijos finansinio mechanizmo biurą,

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Islandijos, Lichtenšteino Kunigaikštystės ir Norvegijos Karalystės susitarimą dėl 2009–2014 m. EEE finansinio mechanizmo,

atsižvelgdamas į 38b protokolą dėl EEE finansinio mechanizmo, įtrauktą į EEE susitarimą minėtu Europos Sąjungos ir Islandijos, Lichtenšteino Kunigaikštystės ir Norvegijos Karalystės susitarimu dėl 2009–2014 m. EEE finansinio mechanizmo,

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Norvegijos Karalystės susitarimą dėl 2009–2014 m. Norvegijos finansinio mechanizmo,

prisimindamas, kad ELPA valstybių nuolatinio komiteto sprendimo Nr. 1/2004/SC 1 straipsnio 1 dalimi EEE finansinio mechanizmo ir Norvegijos finansinio mechanizmo biurui pavedama administruoti tik 2004–2009 m. finansinius mechanizmus,

atsižvelgdamas į poreikį, kad sekretoriatas administruotų 2009–2014 m. EEE ir Norvegijos finansinius mechanizmus,

NUSPRENDĖ:

1 straipsnis

1.   EEE finansinio mechanizmo ir Norvegijos finansinio mechanizmo biurui, kuris įsteigtas Nuolatinio komiteto sprendimu Nr. 1/2004/SC, papildomai pavedama atlikti sekretoriato funkcijas valdant 2009–2014 m. EEE finansinį mechanizmą ir 2009–2014 m. Norvegijos finansinį mechanizmą.

2.   Dėl 2009–2014 m. EEE finansinio mechanizmo biuras teikia ataskaitas EEE finansinio mechanizmo komitetui.

3.   Dėl 2009–2014 m. Norvegijos finansinio mechanizmo biuras teikia ataskaitas Norvegijos užsienio reikalų ministerijai.

2 straipsnis

Šis sprendimas pradeda galioti teisės akto, kuriuo nustatomas 2009–2014 m. EEE finansinis mechanizmas, įsigaliojimo dieną arba tą dieną, kai jį pradedama laikinai taikyti.

3 straipsnis

Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiojo leidinio EEE skyriuje ir EEE priede.

Priimta Briuselyje 2010 m. gruodžio 9 d.

Nuolatinio komiteto vardu

Pirmininkas

Stefán Haukur JÓHANNESSON

Generalinis sekretorius

Kåre BRYN

---

IV Aktai, priimti iki 2009 m. gruodžio 1 d. remiantis EB sutartimi, ES sutartimi ir Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartimi

| 24.3.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 78/59 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 78/59

---

ELPA PRIEŽIŪROS INSTITUCIJOS SPRENDIMAS

Nr. 290/09/COL

2009 m. liepos 1 d.

dėl pagalbos, suteiktos oro linijų lakūnų mokymui Trumso fiulkėje

(Norvegija)

ELPA PRIEŽIŪROS INSTITUCIJA (1),

ATSIŽVELGDAMA į Europos ekonominės erdvės susitarimą (2), ypač į jo 61–63 straipsnius ir 26 protokolą,

ATSIŽVELGDAMA į ELPA valstybių susitarimą dėl Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo steigimo (3), ypač į jo 24 straipsnį,

ATSIŽVELGDAMA į Institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 2 dalį ir II dalies 7 straipsnio 2 ir 5 dalis bei 13 ir 14 straipsnius,

ATSIŽVELGDAMA į Institucijos EEE susitarimo 61 ir 62 straipsnių taikymo ir aiškinimo gaires (4), ypač į skirsnius dėl kompensacijos už viešąją paslaugą ir dėl valstybės garantijų,

ATSIŽVELGDAMA į 2004 m. liepos 14 d. Institucijos sprendimą Nr. 195/04/COL dėl įgyvendinimo nuostatų, nurodytų Institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo II dalies 27 straipsnyje (5),

ATSIŽVELGDAMA į 2006 m. gruodžio 13 d. Institucijos sprendimą Nr. 389/06/COL pradėti procedūrą pagal Priežiūros institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 2 dalį (6),

PAPRAŠIUSI SUINTERESUOTŲJŲ šalių pateikti savo pastabas (7) ir atsižvelgusi į gautas pastabas,

kadangi:

I.   FAKTAI

1.   Procedūra

2006 m. kovo 17 d. raštu North European Aviation Resources AS (toliau – NEAR, arba skundo pateikėjas) pateikė skundą dėl pagalbos suteikimo Norvegijos aviacijos koledžui (toliau – NAK), pataisius nacionalinį biudžetą. 2006 m. kovo 20 d. Institucija gavo ir užregistravo šį raštą (dok. Nr. 366921). 2006 m. rugpjūčio 25 d. raštu, kurį Institucija gavo ir užregistravo rugpjūčio 28 d. (dok. Nr. 385471), NEAR pateikė skundo papildymą dėl įvairių Trumso fiulkės ir Molselvo savivaldybės NAK suteiktų lėšų.

2006 m. balandžio 11 d. (dok. Nr. 369763) ir 2006 m. rugsėjo 7 d. (dok. Nr. 385794) raštais Institucija pranešė Norvegijos institucijoms apie skundą ir jo papildymą ir paprašė jų pateikti pastabas.

Išnagrinėjusi gautas pastabas, 2006 m. gruodžio 13 d. raštu (dok. Nr. 401508) Institucija pranešė Norvegijos valdžios institucijoms nusprendusi pradėti Priežiūros institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą dėl pagalbos, suteiktos oro linijų lakūnų švietimo sektoriuje Trumso fiulkėje (8). Norvegijos Vyriausybė paprašyta pateikti pastabas dėl sprendimo. Norvegijos valdžios institucijos pateikė savo pastabas 2007 m. vasario 15 d. raštu, kurį Institucija gavo ir užregistravo 2007 m. vasario 19 d. (dok. Nr. 410248).

Sprendimas Nr. 389/06/COL pradėti oficialią tyrimo procedūrą paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir jo EEE priede. Institucija paprašė suinteresuotųjų šalių pateikti savo pastabas (9).

Institucija iš suinteresuotųjų šalių gavo du pastabų rinkinius. 2007 m. spalio 10 d. raštu (dok. Nr. 446322) Institucija persiuntė šias pastabas Norvegijos valdžios institucijoms ir suteikė galimybę į jas atsakyti. Norvegijos institucijos pateikė pastabas 2007 m. lapkričio 13 d. raštu (dok. Nr. 451773).

2.   Siūlomos priemonės aprašymas

2.1.   Nagrinėjamos priemonės

a)   Dotacija NAK

Norvegijos Vyriausybės teigimu, 2005 m. birželio mėn. Parlamentas skyrė 4,5 mln. NOK dotaciją „oro linijų lakūnų švietimui Trumsės-Bardufoso regione“. 2005 m. liepos 8 d. Švietimo ir mokslinių tyrimų ministerija tiesiogiai skyrė šią dotaciją NAK.

Į 2006 m. valstybės biudžetą įrašyta papildoma 4,5 mln. NOK suma, kurią vėl pasiūlyta patvirtinti 2007 m. biudžeto projekte. Tačiau, Norvegijos Vyriausybės teigimu, Parlamentui pranešta apie skundą ir tolesnių asignavimų skyrimas NAK sustabdytas, kol bus išspręstas šis klausimas.

b)   
  Norsk Luftfartshøgskole projekto finansavimas

Trumso fiulkė patvirtino, kad 2006 m. liepos 6 d. sprendimu suteikė 1,9 mln. NOK projekto finansavimą Norsk Luftfartshøgskole (toliau – NLH), įstaigai, kurią Norvegijos valdžios institucijos apibūdina kaip nekomercinį fondą, įsteigtą siekiant paremti lakūnų švietimą Šiaurės Norvegijoje.

c)   Trumso fiulkės paskola NAK ir paskesnis atleidimas nuo jos grąžinimo

Trumso fiulkė teigia 1999 m. suteikusi NAK 400 000 NOK paskolą pagal Regioninių paskolų sistemą, apie kurią Institucijai pranešta ir kurią Institucija patvirtino. Pagal pirmines paskolos sąlygas numatyta ją grąžinti taikant vyraujančias palūkanų normas po pradinio trejų metų laikotarpio. Kelis kartus pratęsus grąžinimo laikotarpį, 2006 m. liepos 6 d. sprendimu Trumso fiulkė atleido NAK nuo paskolos grąžinimo, su sąlyga, kad nurašant NAK skolas dalyvautų visi kiti kreditoriai.

d)   Paskolos garantija

Trumso fiulkė patvirtino suteikusi NAK 500 000 NOK skolos garantiją laikotarpiui nuo 2002 m. rugsėjo 1 d. iki 2012 m. rugsėjo 1 d., nereikalaudama, kad NAK sumokėtų garantijos priemoką.

e)   Molselvo savivaldybės paskola NLH

Molselvo savivaldybė pareiškė 2006 m. liepos 19 d. sprendimu suteikusi NAK subordinuotąj 1,3 mln. NOK paskolą, kuriai taikoma 8,5 % metinių palūkanų norma; visa paskolos suma ir palūkanos turėjo būti sumokėtos ne vėliau kaip iki 2007 m. pabaigos. 2008 m. balandžio 24 d. sprendimu Molselvo savivaldybė pratęsė grąžinimo terminą iki 2008 m. gruodžio 31 d. Norvegijos valdžios institucijos patvirtino, kad paskola skirta NLH ir jai išmokėta.

2.2.   Nagrinėjamų priemonių tikslas

a)   Dotacija

Norvegijos Vyriausybės teigimu, ir karinių oro pajėgų pajėgumas mokyti lakūnus tarnybai ne ginkluotosiose pajėgose, ir SAS oro linijų teikiama finansinė parama oro linijų lakūnų švietimui pastaraisiais metais mažėjo. Finansavimas, dėl kurio teikiamas skundas, gali būti laikomas šių pokyčių pasekme. Dotacija gali būti panaudota tik NAK teikiamo oro linijų lakūnų švietimo tęstinumui užtikrinti, nes siekiama išsaugoti Norvegijoje esamą oro linijų lakūnų mokymo pajėgumą ir išvengti lakūnų įdarbinimo krizės.

b)   NLH projekto finansavimas

Trumso fiulkės teigimu, projekto finansavimo tikslas – užtikrinti fiulkėje turimos aviacijos kompetencijos plėtojimą ir stiprinimą.

c)   Trumso fiulkės paskola NAK ir paskesnis atleidimas nuo jos grąžinimo

Trumso fiulkės teigimu, dėl finansinės NAK padėties buvo būtina kelis kartus pratęsti paskolos grąžinimo terminą ir galiausiai visiškai ją nurašyti.

d)   Paskolos garantija

Paskolos, kurios lėšomis finansuotas skrydžių simuliatoriaus įsigijimas, garantijos pareikalauta iš NAK savininkų proporcingai jų turimam akcijų paketui.

e)   Molselvo savivaldybės paskola NLH

Nenurodyta jokių tikslų.

2.3.   Pagalbos priemonės nacionalinis teisinis pagrindas

4,5 mln. NOK tiesioginė dotacija suteikta pagal 2005 m. pataisytą nacionalinį biudžetą (281 eilutės 1 punktas). Į šią biudžeto eilutę taip pat įtraukta 574 000 NOK suma kitiems su nagrinėjamomis priemonėmis nesusijusiems tikslams.

Kitos priemonės parengtos Trumso fiulkės tarybos arba Molselvo savivaldybės vykdomojo komiteto sprendimais.

2.4.   Gavėjai

NAK yra 1993 m. Norvegijoje įregistruota ribotos atsakomybės įmonė. Jis priklausė SAS (60 %), Norsk Luftfartshøgskole (29 %) ir kitiems smulkesniems akcininkams. 2006 m. lapkričio mėn. NLH padidino NAK akcijų paketą iki 95,65 %. Likusius 4,35 % akcijų valdo Hurtigruten AS.

Nustatyta, kad NAK, kuris yra vienintelė oro linijų lakūnų regimo įstaiga Trumsės-Bardufoso regione, yra vienintelis galimas Parlamento dotacijos gavėjas.

NAK taip pat yra specialusis Trumso fiulkės suteiktos paskolos (nuo kurios grąžinimo vėliau atleistas) ir paskolos garantijos gavėjas. Projekto finansavimą Trumso fiulkė suteikė Norsk Luftfartshøgskole, kuriam taip pat atiteko Molselvo savivaldybės paskola.

Norsk Luftfartshøgskole yra 1997 m. Norvegijoje įregistruotas fondas. Jo steigėjai – Trumso fiulkės bendruomenė, SAS aviacijos akademija ir Bardu bei Molselvo savivaldybės. Šio pelno nesiekiančio fondo nurodyta paskirtis – nekilnojamojo turto nuoma, o nustatytas tikslas – paremti oro linijų lakūnų rengimą Šiaurės Norvegijoje plėtojant, inicijuojant ir derinant švietimo pasiūlymus bei parūpinant reikalingų patalpų.

3.   Sprendimas pradėti oficialią tyrimo procedūrą

Sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą Institucija padarė išankstinę išvadą, kad valstybės pagalbos buvimo negalima atmesti ir, remiantis turima informacija, esama abejonių dėl tos pagalbos suderinamumo su EEE susitarimo veikimu.

4.   Norvegijos institucijų pastabos dėl sprendimo

Norvegijos institucijos pareiškė, kad finansavimas, dėl kurio pateiktas skundas, nėra valstybės pagalba, nes NAK teikiamas švietimas nėra ekonominė veikla, todėl netinka būti vertinamas pagal EEE susitarimo 61 straipsnį. Norvegijos valdžios institucijos taip pat teigia, kad, net jeigu veikla patektų į tos nuostatos taikymo sritį, finansavimas, dėl kurio pateiktas skundas, būtų kompensacija už visuotinės svarbos ekonominės paslaugos teikimą, kaip apibrėžta EEE susitarimo 59 straipsnio 2 dalyje.

Norvegijos valdžios institucijos tvirtina, kad švietimas, net jei jis ir nepatenka į nacionalinės švietimo sistemos sritį, gali būti vertinamas kaip neekonominė veikla. NAK siūlomo kurso turinys ir standartas nustatytas viešosios teisės akte – Norvegijos aviacijos akte. Be to, šiuo metu nagrinėjama galimybė įtraukti lakūnų regimą į nacionalinę švietimo sistemą. Norvegijos valdžios institucijos, vertindamos dabartinę tendenciją perkelti švietimo išlaidų naštą studentams (išlaidas tradiciškai dalijosi aviacijos bedrovės ir studentai), įžvelgia galimą lakūnų įdarbinimo problemą. Tokio švietimo teikimo kaina yra didelė ir, nors jį teikia privatūs ūkio subjektai, nepanašu, kad jis būtų susijęs su pelninga ekonomine veikla (10). Todėl Norvegijos valdžios institucijos tvirtina, kad pagal ETT praktiką finansavimas, dėl kurio pateiktas skundas, terodo, kad valstybė vykdo savo prievolę savo gyventojams švietimo srityje.

Norvegijos valdžios institucijos laikosi nuomonės, kad finansavimas, dėl kurio pateiktas skundas, nagrinėjant jį pagal EEE susitarimo 59 straipsnio 2 dalį, yra teisėtas. Jos pabrėžia, kad apibrėžiant, kas yra „visuotinės svarbos ekonominė paslauga“, valstybei leidžiama elgtis savo nuožiūra, ir tvirtina, kad ši sąvoka taikoma ir NAK teikiamam lakūnų švietimui. Šiuo atžvilgiu valdžios institucijos pabrėžia, kad NAK teikiamas specialusis švietimas, kuris yra vienintelė integruota oro linijų eismo lakūnų programa, kurios mokymas rengiamas Norvegijoje, labai prisidėjo įdarbinant lakūnus Norvegijos rinkoje. Taigi parama lakūnų mokymui NAK yra nacionalinės švietimo politikos reikalas, tiesiogiai susijęs su ilgalaike nauda visuomenei, ir ji nėra diskriminacinio pobūdžio, nes Norvegijoje nėra kitų integruoto švietimo teikėjų.

Norvegijos valdžios institucijos tvirtina, kad pirmoji EEE susitarimo 59 straipsnio 2 dalyje nustatyta sąlyga, t. y. sąlyga dėl patikėjimo, įvykdoma specialiuoju biudžeto asignavimu „oro linijų transporto lakūnų švietimui Trumso fiulkėje-Bardufose“ ir Norvegijos aviacijos aktu. Norvegijos valdžios institucijos tvirtina, kad antroji sąlyga susijusi su tikrinimu, ar nepadaryta „akivaizdžios klaidos“, o ne su „pagrįstu tikslo ir panaudotų priemonių ryšiu“. Jos teigia, kad taikoma leidžianti nukrypti nuostata, jeigu ji reikalinga siekiant leisti įmonei atlikti savo užduotis priimtinomis finansinėmis sąlygomis (11). Norvegijos valdžios institucijos atmeta kompensacijos permokos galimybę, pažymėdamos, kad suteikta 4,5 mln. NOK suma apima tik 20 % oro linijų lakūnų programos išlaidų.

Norvegijos valdžios institucijos pabrėžia, kad EEE susitarimo 59 straipsnio 2 dalyje nustatytas reikalavimas, kad prekybai neturi būti daromas „tokio masto poveikis, kuris prieštarautų susitariančiųjų šalių interesams“, yra mažiau griežtas nei poveikio prekybai kriterijus, taikomas siekiant nustatyti pagalbos buvimą pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalį. Institucijos mini palyginimą, kurį savo praktikoje pasitelkia Teisingumo Teismas (12), ir mano, kad įrodinėjimo našta šiuo klausimu tenka Institucijai (13).

Trumso fiulkė laikosi nuomonės, kad tinkamo oro linijų lakūnų švietimo užtikrinimas yra esminė nacionalinės svarbos užduotis. Savo dalyvavimą – ir tiesioginį (paskolos garantija ir atleidimas nuo paskolos grąžinimo), ir netiesioginį (kaip NLH savininkė) – finansiškai restruktūrizuojant NAK ji laiko įprasta rinkos praktika ir pabrėžia, kad šis įnašas pagrįstas sąlyga, kad restruktūrizuojant skolą turi dalyvauti ir kiti kreditoriai (14).

Trumso fiulkė paaiškino, kad garantija užtikrinama paskola, skirta skrydžių simuliatoriaus įsigijimui finansuoti. Pagrindinių NAK savininkų pareikalauta garantuoti paskolą, kad būtų išvengta išankstinio mokėjimo. Trumso fiulkės garantija sudaro 12,27 % paskolos sumos. Trumso fiulkė pabrėžia, kad NAK ir fiulkę siejantis ryšys yra patronuojančiosios ir patronuojamosios įmonių ryšio pobūdžio. Ji taip pat teigia, kad bet kokia priemoka, jei jos būtų pareikalauta, nebūtų viršijusi pagalbai taikomos de minimis ribos.

Molselvo savivaldybė pabrėžia, kad finansiniai sunkumai, kurių patyrė NAK, kai buvo suteikta paskola, buvo laikomi laikinais ir savivaldybė, kaip suinteresuotoji šalis, dalyvavo vykusiame refinansavimo procese. Savivaldybės teigimu, kadangi priimant sprendimą suteikti paskolą rizika buvo deramai ir objektyviai įvertinta, Institucija turėtų atsisakyti nustatyto palūkanų lygio tikrinimo, nebent atrodytų, kad nebuvo jokio objektyvaus bona fide pagrindo pagrįstai tikėtis, kad privatus investuotojas būtų paskolinęs pinigų šio atvejo aplinkybėmis.

5.   Suinteresuotųjų trečiųjų šalių pateiktos pastabos

2007 m. gegužės 3 d. raštu, kurį Institucija gavo ir užregistravo tą pačią dieną (dok. Nr. 420011), Rørosfly AS pateikė pastabų dėl sprendimo pradėti oficialų tyrimą. Jose palaikomas skundo pateikėjas ir pabrėžiamas konkurencinis pranašumas, kurį suteikia viešoji parama vienintelei lakūnų mokyklai.

2007 m. gegužės 4 d. raštu, kurį Institucija gavo ir užregistravo tą pačią dieną (dok. Nr. 420422), skundo pateikėjas pateikė pastabų dėl sprendimo pradėti oficialų tyrimą. Pirmiausia skundo pateikėjas atmeta Norvegijos valdžios institucijų pateiktą lakūnų švietimo sistemos apibūdinimą ir tvirtina, kad ir skundo pateikėjas, ir NAK turi tokią pat licenciją (išduotą Norvegijos civilinės aviacijos administracijos), ir abu siūlo Norvegijoje integruotą mokymą oro transporto lakūnams rengti (15).

Dėl argumento, kad NAK nevykdo ekonominės veiklos, skundo pateikėjas primena sąvokos „įmonė“ platumą, siūlydamas patikrinti, ar ūkio subjektas vykdo veiklą, kuri yra ekonominio pobūdžio ir susijusi su prekių ar paslaugų teikimu rinkoje ir kurią bent jau iš principo galėtų vykdyti privati įmonė, kad gautų pelno (16). Skundo pateikėjo nuomone, NAK plėtoja tipišką komercinį verslą, turintį aiškią ekonominę paskirtį. Siekdamas pagrįsti šią nuomonę skundo pateikėjas mini NAK didelio masto reklaminę veiklą, kuri būdinga rinkos dalyviams. NEAR taip pat nurodo, kad, studentų skaičius išaugo likvidavus NAK, o tai rodo, kad tarp įvairių lakūnų mokyklų esama konkurencijos.

Kalbant apie EEE susitarimo 59 straipsnio 2 dalies taikymą, skundo pateikėjas reiškia abejonę, ar Norvegijos valdžios institucijos visuotinės svarbos ekonominės paslaugos sąvokai, kuria jos remiasi, suteikia pakankamai tikslų turinį. Visos Norvegijos lakūnų mokyklos turi laikytis tokių pat nacionalinių ir tarptautinių taisyklių. Todėl viso NAK veikla negali būti laikoma visuotinės svarbos ekonomine paslauga; NAK turi teikti ką nors „papildomo“, palyginti su kitomis mokyklomis. Skundo pateikėjo nuomone, vienintelis galimas „papildomas“ NAK siūlomas elementas yra tai, kad visas mokymas teikiamas Norvegijoje. Ir vis dėlto, nors visuotinės svarbos ekonominė paslauga paprastai neteikiama be valstybės įsikišimo, NEAR siūlo integruotą lakūnų švietimą, o mokymas vyksta išimtinai Norvegijoje (mažesne kaina, nei siūloma NAK). Todėl skundo pateikėjas daro išvadą, kad aptariamos paslaugos priskyrimas prie visuotinės svarbos ekonominių paslaugų yra akivaizdi klaida. Bet kuriuo atveju skundo pateikėjas teigia, kad EEE susitarimo 59 straipsnio 2 dalyje nustatytų sąlygų nėra laikomasi. Skundo pateikėjas ginčija Norvegijos valdžios institucijų teiginį, kad patikėjimas oficialiame akte suteiktas Norvegijos aviacijos aktu ir biudžeto asignavimu. Be to, kalbant apie valstybės pagalbos gaires dėl kompensacijos už viešąją paslaugą, nėra nė vieno oficialaus akto, kuriame būtų nurodytas tikslus visuotinės svarbos ekonominės paslaugos pobūdis ar kompensacijos apskaičiavimo, kontrolės ir peržiūros kriterijai. Šiuo atžvilgiu skundo pateikėjas pažymi, kad Norvegijos valdžios institucijos nepatvirtino dokumentais su kokia nors visuotinės svarbos ekonomine paslauga susijusių išlaidų (t. y. išlaidų, susijusių su galimu „įpareigojimu“ rengti visas skraidymo pamokas Norvegijoje). Iš tiesų skundo pateikėjas tvirtina, kad NEAR galėtų siūlyti tokį pat mokymą už mažesnę kainą (17).

Galiausiai skundo pateikėjas komentuoja „rinkos investuotojo principą“. Jo teigimu, NAK patyrė finansinių sunkumų bent nuo 2005 m., kai SAS nusprendė atšaukti savo paramą, ir „investicijų“ suteikimo metu Norvegijos valdžios institucijos neturėjo pagrindo tikėtis pagrįstos investuoto kapitalo grąžos. Komentuodamas faktą, kad valdžios institucijoms priklausė NAK akcijų paketas, skundo pateikėjas mini ETT praktiką ir tvirtina, kad, priešingai tai praktikai, „investicijos“ nebuvo atliktos abstrakčiai, paisyta socialinių, regioninių ir sektoriaus veiksnių. Konkrečiau, skundo pateikėjas tvirtina, kad Norsk Luftfartshøgskole turi būti laikoma įmone, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje, o 1,9 mln. NOK dotacija tam ūkio subjektui suteikia ekonominio pranašumo, kuris gali iškreipti konkurenciją. Be to, vargu ar galima teigti, kad investicijos atitinka rinkos investuotojo principą, remiantis tuo, kad fondas nesiekia pelno. Skundo pateikėjas pakartoja pirmiau išdėstytus argumentus ir daro išvadą, kad Norsk Luftfartshøgskole nėra patikėta su viešąja paslauga susijusio įsipareigojimo pagal EEE susitarimo 59 straipsnio 2 dalį, o suteikta suma niekaip nėra susijusi su bet kokios tariamos visuotinės svarbos ekonominės paslaugos kaina.

Skundo pateikėjas taip pat įžvelgia Norvegijos valdžios institucijų pastabose dėl sprendimo pradėti oficialų tyrimą du papildomus galimus pagalbos elementus: NLH tam tikram laikotarpiui atleido NAK nuo įsipareigojimų mokėti nuomą už studentų bendrabutį ir sumažino mokėjimus už angaro ir administracinių patalpų nuomą. Skundo pateikėjas mano, kad šių veiksmų negalėjo būti imtasi pagal rinkos investuotojo principą, todėl tai yra NLH valstybės pagalba NAK.

Kalbant apie atleidimą nuo paskolos grąžinimo (18), skundo pateikėjas teigia, kad nepakanka parodyti, jog nuo skolų grąžinimo atleido taip pat ir privatūs investuotojai, ir laikosi savo teiginio, kad atleidimas nuo paskolos grąžinimo yra valstybės pagalba, nesuderinama su rinkos investuotojo principu. Visų pirma skundo pateikėjas pažymi, kad fiulkė nepateikė jokio dokumentais patvirtinto restruktūrizavimo plano, pagal kurį būtų užtikrinta derama investicijų grąža.

Kalbant apie paskolos garantiją, skundo pateikėjas ginčija Norvegijos valdžios institucijų teiginį, kad patronuojančiosios įmonės paprastai netaiko garantijos priemokos patronuojamosioms įmonėms teikiamoms paskoloms, ir tvirtina, kad yra priešingai, o savo teiginį pagrindžia Norvegijos teisės akto, susijusio su ribotos atsakomybės įmonėmis, 3-8 ir 3-9 skirsniais.

Galiausiai kalbant apie 8,5 % palūkanų normą, taikytą Molselvo savivaldybės paskolai, skundo pateikėjas dar sykį primena rinkos investuotojo principą pagrindžiančius sumetimus ir daro išvadą, kad, atsižvelgiant į finansinę NAK padėtį, palūkanų norma neatspindi su paskola susijusios rizikos ir turėtų būti laikoma dotacija (subsidija), kurios privatus investuotojas nebūtų suteikęs.

6.   Norvegijos institucijų pastabos dėl pateiktų pastabų

Norvegijos institucijos atsakė į Rørosfly ir skundo pateikėjo pateiktas pastabas, pabrėždamos, pirma, kad NAK nebeegzistuoja kaip juridinis asmuo, ir, antra, NEAR aktyviai neskatina studentų gauti visą mokymą Norvegijoje, tad parama NAK laikyta geriausiu būdu padėti išsaugoti aviacijos mokymosi aplinką Norvegijoje.

II.   VERTINIMAS

1.   Šio sprendimo taikymo sritis

Savo pastabose dėl sprendimo pradėti oficialų tyrimą Norvegijos institucijos apibūdina NLH ir NAK santykį ir mini, kad, atsižvelgusi į NAK patiriamus finansinius sunkumus, NLH laikinai sustabdė įpareigojimų mokėti nuomą už NAK išnuomotą bendrabutį taikymą ir sumažino mokėjimus, mokėtinus už angaro ir administracinių patalpų nuomą.

Skundo pateikėjas pabrėžia, kad šis veiksmas – tai dar du pagalbos NAK elementai, o valdžios institucijos tvirtina, kad toks veiksmas tomis aplinkybėmis buvo įprastas. Šios priemonės nebuvo įtrauktos į sprendimą pradėti oficialų tyrimą.

Be to, atsižvelgiant į Norvegijos institucijų pateiktą informaciją apie Molselvo savivaldybės paskolos gavėją, ta priemonė nebeatitinka sprendime pradėti oficialų tyrimą pateikto apibūdinimo. Norvegijos institucijos taip pat patvirtino, kad ir ši paskola, ir Trumso fiulkės NLH suteiktas projekto finansavimas pervesti NAK „už plėtros projektui atlikti būtinas paslaugas“. Vėlgi, šis lėšų pervedimas nebuvo paminėtas sprendime pradėti oficialų tyrimą.

Dėl Molselvo savivaldybės paskolos gavėjo pasikeitimo Institucija mano, kad ginčijama priemonė – savivaldybės lėšų skyrimas taikant lengvatinę normą – sutampa su priemone, apibūdinta sprendime pradėti oficialų tyrimą, todėl ji vertins tą priemonę naujo gavėjo, o ne NAK, atžvilgiu. Tačiau dėl kitų iškeltų klausimų Institucijai neatrodo aišku, jog dėl šių įvairių priemonių atitikties valstybės pagalbos taisyklėms negali būti išreikšta jokių abejonių. Todėl išvadų dėl šių priemonių negalima daryti ir jos nebus išsamiau nagrinėjamos šiame sprendime. Taigi šis sprendimas taikomas tik I dalies 2.1 punkto a–e papunkčiuose apibūdintoms priemonėms.

2.   Valstybės pagalba, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje

EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje nustatyta:

„Jei šiame susitarime nenurodyta kitaip, bet kokia EB valstybių narių, ELPA valstybių arba iš valstybės išteklių bet kokia forma teikiama pagalba, iškreipianti konkurenciją arba kelianti konkurencijos iškraipymo pavojų, kadangi remiantis ja suteikiamas pranašumas tam tikroms įmonėms arba tam tikrų prekių gamybai, ir daranti poveikį susitariančiųjų šalių tarpusavio prekybai, yra nesuderinama su šio susitarimo veikimu.“

Prieš apžvelgiant šiuos kriterijus iš eilės, pirmiausia reikėtų įvertinti NAK vykdomos veiklos, t. y. oro linijų lakūnų mokymo teikimo, pobūdį.

Atrodytų, tokioms paslaugoms, kurių kaina nėra maža, teikti turėtų egzistuoti konkurencinga rinka. Tai, kad paslauga susijusi su švietimu, savaime nekeičia ekonominio veiklos pobūdžio. Priešingai, panašu, kad Teisingumo Teismo praktika, kuria remiasi Norvegijos Vyriausybė, palaikoma nuomonė, kad kursai, teikiami pagal nacionalinę švietimo sistemą, nėra paslaugos, kaip apibrėžta EB sutarties 50 straipsnyje (19), o kursai, iš esmės finansuojami privačiomis lėšomis, visų pirma studentų ar jų tėvų, patenka į to straipsnio taikymo sritį (20). Be to, šiuos samprotavimus, kurie yra susiję su „paslaugos“ sąvoka, kaip apibrėžta EB sutarties 49 straipsnyje ir EEE susitarimo 36 straipsnyje, galima pritaikyti ir valstybės pagalbos srityje, tad kyla klausimas, ar veikla yra ekonominė ir ar ją vykdo įmonė, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje (21). Byloje surinkta informacija nepatvirtina išvados, kad mokymas NAK nėra iš esmės finansuojamas privačiomis lėšomis, ir dėl to nebuvo ginčytasi. Todėl Institucija daro išvadą, kad oro linijų lakūnų mokymas, kurį NAK teikė prieš bankrutuodamas, buvo ekonominė veikla, o NAK yra įmonė pagal EEE susitarimo 61 straipsnį.

19

20

21

2.1.   Valstybės išteklių buvimas

Valstybės išteklių buvimas

Pagalbos priemonė turi būti suteikta valstybės arba iš valstybės išteklių.

Finansavimą, dėl kurio pateiktas skundas, sudaro tiesioginė dotacija, suteikta pagal pataisytą nacionalinį biudžetą, arba lėšos ar pranašumai, kurių suteikė vietos institucijos. Todėl aišku, kad visas finansavimas, dėl kurio pateiktas skundas, suteiktas valstybės arba iš valstybės išteklių.

2.2.   Pranašumo tam tikroms įmonėms arba tam tikrų prekių gamybai suteikimas

Pranašumo tam tikroms įmonėms arba tam tikrų prekių gamybai suteikimas

Pirma, pagalbos priemone gavėjui, kuriam ji skirta, paprastai suteikiamas pranašumas, nes sumažinama jam tenkanti mokesčių naštą. Tačiau pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalį tinka vertinti tik įmonėms skiriamų išteklių perdavimą. Taigi, prieš vertinant konkrečias nagrinėjamas priemones, pirmiausia būtina apsvarstyti, ar finansavimo gavėjai yra įmonės, kaip apibrėžta toje nuostatoje.

Kaip pažymėta pirmiau, NAK aiškiai yra įmonė, o tai, kad ji atlieka švietimo funkciją, šiuo atveju tos išvados nekeičia.

Tačiau atrodytų, kad NLH neatlieka jokio pobūdžio ekonominės veiklos, kuriai ji gauna finansavimą. Pagal nusistovėjusią teismo praktiką ekonominei veiklai būdinga savybė – prekių ir paslaugų tiekimas ir teikimas tam tikroje rinkoje (22). Institucijai nepateikta jokios informacijos, kuri rodytų, jog paramą, teikiamą oro linijų lakūnų mokymui Šiaurės Norvegijoje, galima apibūdinti tomis sąvokomis. Iš tiesų, vėlgi pagal nusistovėjusią teismo praktiką paslaugomis, kaip apibrėžta EEE susitarime, turi būti laikomos tik paslaugos, paprastai teikiamos už atlygį (23). NLH ne tik nemokama už tai, ką ji daro; finansavimas, kurį įstaiga teikia pagal savo tikslą – paremti oro linijų lakūnų mokymo teikimą Šiaurės Norvegijoje, panašesnis į socialinius tikslus, kuriuos ELPA teismas nustatė byloje Private Barnehagers, kurioje jis nusprendė, kad Norvegijos valstybė nesiekė plėtoti pelningos veiklos, o vykdė savo pareigas gyventojams socialinėje, kultūros ir švietimo srityse (24). Iš tiesų, Trumso fiulkės NLH suteiktas finansavimas panašesnis į vidinį išteklių perdavimą, taip skiriant finansavimą oro linijų lakūnų mokymui skatinti geografinėje srityje, už kurią fiulkė atsakinga, o ne į mokėjimą už suteiktas paslaugas. Tolesnis šių lėšų išmokėjimas įmonėms, kaip antai NAK, kurios plėtoja ekonominę veiklą – teikia oro linijų lakūnų mokymą, iš tiesų gali prilygti valstybės pagalbai, tačiau, kaip pažymėta II dalies 1 punkte, tai nepatenka į šio sprendimo taikymo sritį. Dėl pirminio lėšų išmokėjimo NLH Institucija daro išvadą, kad bent išmokėjimo metu NLH negalėjo būti laikoma pagalbos gavėja, ir dviejų priemonių, pagal kurias naudos gavėja buvo NLH, toliau vertinti nereikėtų. Tad Institucija vertins, ar esama pranašumo, tik dėl priemonių, pagal kurias naudos gavėjas buvo NAK, t. y. dėl:

22

23

Private Barnehagers

24

| — | tiesioginės 4,5 mln. NOK dotacijos iš valstybės biudžeto, |
| --- | --- |

—

tiesioginės 4,5 mln. NOK dotacijos iš valstybės biudžeto,

| — | Trumso fiulkės paskolos ir paskesnio atleidimo nuo jos grąžinimo, |
| --- | --- |

—

Trumso fiulkės paskolos ir paskesnio atleidimo nuo jos grąžinimo,

| — | paskolos garantijos, kurią Trumso fiulkė suteikė nereikalaudama sumokėti priemokos. |
| --- | --- |

—

paskolos garantijos, kurią Trumso fiulkė suteikė nereikalaudama sumokėti priemokos.

Tiesioginė dotacija, kurios tikslas – sumažinti veiklos išlaidas, aiškiai atitinka šią sąlygą.

Norvegijos valdžios institucijų teigimu, Trumso fiulkės paskola suteikta pagal Regioninių paskolų sistemą, apie kurią Institucijai pranešta ir kurią Institucija patvirtino 1999 m. Atleidimas nuo paskolos grąžinimo taip pat sumažina finansinę naštą, kurią gavėjui priešingu atveju tektų prisiimti. Tačiau galima teigti, kad naudos gavėjas neįgauna jokio pranašumo, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje, jeigu atliekant tokį veiksmą vadovaujamasi įprastais rinkos principais. Pagal Norvegijos valdžios institucijų pateiktą informaciją 2005 m. pabaigoje ilgalaikiai negarantuoti NAK kreditoriai buvo šie ūkio subjektai: Sparebanken Finans Nord-Norge AS (2 877 000 NOK), Trumso fiulkė (400 000 NOK), Indre Troms Samvirkelag BA (200 000 NOK) ir Eriksen Eiendom AS (200 000 NOK). Norvegijos valdžios institucijos patvirtino, kad pastarieji du ūkio subjektai, kurie abu turi būti laikomi privačiais investuotojais, leido negrąžinti paskolų, kurias suteikė NAK, o Sparebanken Finans Nord-Norge atidėjo išmokas iki antrojo 2006 m. pusmečio, bet nuo palūkanų mokėjimo neatleido. Taigi, nors valdžios institucijos turi persekioti savo skolininkus taip pat aktyviai, kaip ir privatus kreditorius, Institucija mano, kad, privatiems rinkos dalyviams taip pat atleidus NAK nuo negrąžintų paskolų grąžinimo, toks pat Trumso fiulkės veiksmas nėra valstybės pagalba.

Sparebanken Finans Nord-Norge AS

Indre Troms Samvirkelag BA

Eriksen Eiendom AS

Sparebanken Finans Nord-Norge

Valstybės pagalbos gairių dėl valstybės garantijų 2.1 skirsnyje nustatyta, kad valstybės garantijos duoda paskolos gavėjui naudos ir yra eikvojami valstybės ištekliai, jeigu mainais už garantiją nemokama jokios priemokos. Taigi atrodytų, kad Trumso fiulkės NAK suteikta garantija davė NAK naudos, taigi tai įmonei suteiktas pranašumas, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje.

Antra, pagalbos priemonė turi būti atrankinė, t. y. palaikyti „tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą“. Nagrinėjamos priemonės specialiai skirtos NAK, todėl aiškiai yra atrankinės.

2.3.   Konkurencijos iškraipymas ir poveikis susitariančiųjų šalių tarpusavio prekybai

Konkurencijos iškraipymas ir poveikis susitariančiųjų šalių tarpusavio prekybai

Tam, kad priemonės būtų laikomos valstybės pagalba, jos turi iškreipti konkurenciją ir daryti poveikį susitariančiųjų šalių tarpusavio prekybai. Remiantis tuo, kad NAK tiesiogiai konkuruoja su kitomis institucijomis Norvegijoje ir visoje Europoje, kurios siūlo oro linijų lakūnų mokymą pagal bendrąsias Europos taisykles (Jungtinės aviacijos administracijos skrydžio įgulos licenciją, angl. JAA-FCL), atrodytų, kad finansavimas sustiprina gavėjo padėtį, taigi gali iškreipti šių įvairių mokyklų konkurenciją ir daryti poveikį valstybių, kuriose jos įsteigtos, tarpusavio prekybai.

2.4.   Išvada

Išvada

Remdamasi pirmiau išdėstytais argumentais Institucija daro išvadą, kad šios priemonės nėra valstybės pagalba, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje:

| — | Trumso fiulkės NLH suteiktas projekto finansavimas (I dalies 2.1 punkto b papunktis), |
| --- | --- |

—

Trumso fiulkės NLH suteiktas projekto finansavimas (I dalies 2.1 punkto b papunktis),

| — | Trumso fiulkės sprendimas atleisti NAK nuo paskolos grąžinimo (I dalies 2.1 unkto c papunktis), ir |
| --- | --- |

—

Trumso fiulkės sprendimas atleisti NAK nuo paskolos grąžinimo (I dalies 2.1 unkto c papunktis), ir

| — | Molselvo savivaldybės paskola NLH (I dalies 2.1 punkto e papunktis), |
| --- | --- |

—

Molselvo savivaldybės paskola NLH (I dalies 2.1 punkto e papunktis),

o šios NAK skirtos priemonės yra valstybės pagalba, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje:

| — | tiesioginė 4,5 mln. NOK dotacija iš valstybės biudžeto (I dalies 2.1 punkto a papunktis), ir |
| --- | --- |

—

tiesioginė 4,5 mln. NOK dotacija iš valstybės biudžeto (I dalies 2.1 punkto a papunktis), ir

| — | Trumso fiulkės paskolos garantija, suteikta nereikalaujant sumokėti priemokos (I dalies 2.1 punkto d papunktis). |
| --- | --- |

—

Trumso fiulkės paskolos garantija, suteikta nereikalaujant sumokėti priemokos (I dalies 2.1 punkto d papunktis).

3.   Procedūriniai reikalavimai

Procedūriniai reikalavimai

Pagal Priežiūros institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 3 dalį „ELPA priežiūros institucijai tinkamu laiku pranešama apie visus planus suteikti arba pakeisti pagalbą <...>, kad ji galėtų pateikti savo pastabas. Atitinkama valstybė nepradeda taikyti savo siūlomų priemonių tol, kol pagal šią procedūrą priimamas galutinis sprendimas.“

Norvegijos valdžios institucijos nepranešė Institucijai apie pirmiau apibūdintas pagalbos priemones. Todėl Institucija daro išvadą, kad Norvegijos valdžios institucijos neįvykdė savo įsipareigojimų pagal Priežiūros institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 3 dalį dėl pagalba pripažintų priemonių (būtent dėl tiesioginės dotacijos ir paskolos garantijos, apibūdintų atitinkamai I dalies 2.1 punkto a ir d papunkčiuose). Todėl suteikta parama yra „neteisėta pagalba“, kaip apibrėžta Priežiūros institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo II dalies 1 straipsnio f punkte.

4.   Pagalbos suderinamumas

Pagalbos suderinamumas

4.1.   Vertinimas pagal EEE susitarimo 61 straipsnį

Vertinimas pagal EEE susitarimo 61 straipsnį

Šis atvejis negali būti laikomas nė vienu iš EEE susitarimo 61 straipsnio 2 dalyje apibūdintų atvejų.

Aptariamas regionas nepatenka į EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies a punkto taikymo sritį ir EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies b punktas šiam atvejui netaikomas.

Neatrodo, kad finansavimu, dėl kurio pateiktas skundas, būtų tiesiogiai remiami horizontalieji Bendrijos tikslai, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies c punkte, kaip antai moksliniai tyrimai ir plėtra, užimtumas, aplinka ir t. t. Iš tiesų Norvegijos valdžios institucijos šia leidžiančia nukrypti nuostata nesirėmė. Todėl Institucija mano, kad finansavimas, dėl kurio pateiktas skundas, negali būti laikomas suderinamu su EEE susitarimo veikimu, kaip apibrėžta toje dalyje.

4.2.   Vertinimas pagal EEE susitarimo 59 straipsnio 2 dalį

Vertinimas pagal EEE susitarimo 59 straipsnio 2 dalį

Pagal EEE susitarimo 59 straipsnio 2 dalį „įmonėms, kurioms yra patikėta teikti visuotinės svarbos ekonomines paslaugas, <...> taikomos šiame susitarime nustatytos taisyklės, visų pirma konkurencijos taisyklės, jeigu jų taikymas nei teisiškai, nei faktiškai netrukdo atlikti joms patikėtų specialių uždavinių. Prekybos plėtojimui neturi būti daroma tokio poveikio, kuris prieštarautų susitariančiųjų šalių interesams.“

Tos nuostatos taikymas išaiškintas Valstybės pagalbos gairėse dėl kompensacijos už viešąją paslaugą, kurių 25 dalyje nustatyta, kad gairės bus taikomos vertinant pagalbą, apie kurią nebuvo pranešta ir kuri suteikta priėmus gaires. Visais kitais atvejais bus taikomos nuostatos, galiojusios, kai pagalba buvo suteikta. Dvi nagrinėjamos priemonės įgyvendintos prieš priimant gaires (2005 m. gruodžio 20 d.).

Prieš įvedant tai, kas tuomet buvo nustatyta Valstybės pagalbos gairių 18C skyriuje (dabar jis vadinamas tiesiog skyriumi dėl kompensacijos už viešąją paslaugą), nebuvo jokių konkrečių taisyklių dėl kompensacijos už viešąją paslaugą. Vis dėlto Institucija mano esant tinkama pagrįsti ankstesnių priemonių vertinimą Komisijos komunikatu dėl Europos visuotinės svarbos ekonominių paslaugų (25) ir Teisingumo Teismo praktika, sukaupta prieš suteikiant pagalbą.

25

Be to, Institucija mano, kad Valstybės pagalbos gairių 18C skyriaus turinys iš esmės nepakeitė vertinimo pagrindo; jame paprasčiausiai išaiškinta, ko reikalaujama, kad būtų tenkinami įvairūs EEE susitarimo 59 straipsnio 2 dalyje nurodyti kriterijai.

Taigi dviejų nagrinėjamų priemonių suderinamumas bus vertinamas remiantis šiais (bendrais) principais, deramai atsižvelgiant į priemonių įgyvendinimo laiką ir į tai, kad EEE susitarimo 59 straipsnio 2 dalis yra leidžianti nukrypti nuostata ir kaip tokia turi būti aiškinama siaurai:

| — | aptariama paslauga turi būti „visuotinės svarbos ekonominė paslauga“ ir turi būti tiksliai apibrėžta kaip tokia paslauga, |
| --- | --- |

—

aptariama paslauga turi būti „visuotinės svarbos ekonominė paslauga“ ir turi būti tiksliai apibrėžta kaip tokia paslauga,

| — | aptariamai įmonei turi būti oficialiai patikėta teikti tą paslaugą, |
| --- | --- |

—

aptariamai įmonei turi būti oficialiai patikėta teikti tą paslaugą,

| — | konkurencijos taisyklių taikymas trukdytų vykdyti aptariamai įmonei pavestus konkrečius uždavinius, ir |
| --- | --- |

—

konkurencijos taisyklių taikymas trukdytų vykdyti aptariamai įmonei pavestus konkrečius uždavinius, ir

| — | prekybos plėtojimui neturi būti daroma tokio poveikio, kuris prieštarautų susitariančiųjų šalių interesams. |
| --- | --- |

—

prekybos plėtojimui neturi būti daroma tokio poveikio, kuris prieštarautų susitariančiųjų šalių interesams.

ELPA valstybės turi didelę veiksmų laisvę nustatyti visuotinės svarbos ekonominių paslaugų lygį ir, jeigu būtina, gali nustatyti viešųjų paslaugų įpareigojimus tam lygiui užtikrinti. Valstybės apibrėžčiai, ką ji laiko visuotinės svarbos ekonomine paslauga, taikoma tik kontrolė akivaizdžioms klaidoms išvengti. Tačiau visais atvejais tam, kad būtų galima taikyti EEE susitarimo 59 straipsnio 2 dalies leidžiančią nukrypti nuostatą, viešosios paslaugos teikimo užduotis turi būti aiškiai apibrėžta.

Šiuo atžvilgiu, remiantis teismo praktika, galima teigti, kad „visuotinės svarbos ekonominės paslaugos“ sąvoka apima paslaugas, kurios išsiskiria ypatingomis savybėmis, palyginti su bendros ekonominės veiklos ekonomine svarba (26). Viena iš tokių specialiųjų savybių gali būti valdžios institucijų manymas, kad paslauga turi būti teikiama, net jeigu rinkoje gali nebūti pakankamai paskatų jai teikti (27). Taigi, jeigu tam tikros paslaugos laikomos visuotinės svarbos, o rinkos jėgomis patenkinamo tokių paslaugų teikimo neužtikrinama, atitinkama valstybė gali nustatyti specialiuosius viešųjų paslaugų įpareigojimus, kad užtikrintų reikiamą teikiamos paslaugos lygį.

26

27

Dėl tiesioginės 4,5 mln. NOK dotacijos Institucija pažymi, kad atitinkamame 2005 m. valstybės biudžeto punkte skiriamas finansavimas „oro linijų lakūnų mokymui Trumsės-Bardufoso regione“. Institucija laikosi nuomonės, kad to negalima laikyti aiškia viešosios paslaugos teikimo užduoties apibrėžtimi. Be to, net jei būtų įrodinėjama, kad specialioji savybė yra tai, kad visas kursas vyksta Norvegijoje ir kad tai yra paslaugos „visuotinės svarbos“ elementas, Institucija pažymi, kad biudžete ar kituose Institucijai pateiktuose dokumentuose nenurodyta nieko, kas rodytų, jog dotacijai taikoma tokios savybės sąlyga.

Taigi Institucija laikosi nuomonės, kad šiuo atveju visuotinės svarbos ekonominės paslaugos apibrėžties taikymas yra akivaizdi klaida. Tad šiuo atveju sąlyga, kad būtų galima taikyti EEE susitarimo 59 straipsnio 2 dalį, (t. y. kad įmonė teikia visuotinės svarbos ekonominę paslaugą), neatitinkama.

t. y.

Galiausiai dėl I dalies 2.1 punkto d papunktyje nurodytos priemonės Institucija laikosi nuomonės, kad garantija tam tikrai skolos sumai, apibrėžiant bendrai, negali būti laikoma konkretaus visuotinės ekonominės svarbos uždavinio įvykdymo užtikrinimu, taigi dėl to ši priemonė netinka būti vertinama pagal EEE susitarimo 59 straipsnio 2 dalį.

Net ir darant prielaidą, kad aptariama paslauga buvo tinkamai apibrėžta, tam, kad būtų taikoma EEE susitarimo 59 straipsnio 2 dalyje nustatyta išimtis, būtina, kad viešosios paslaugos misija būtų specialiai patikėta valdžios institucijos aktu. Institucijos teigimu, atrodytų, kad NAK būtų suteikiamas finansinis pranašumas, nepatikint jokios viešosios paslaugos teikimo užduoties mainais už finansavimą, pagal abi nagrinėjamas priemones. Dėl Komisijos praktika pagrįsto Norvegijos institucijų argumento Institucija laikosi nuomonės, kad tos įstaigos sprendimuose nedaroma išvada, kad vien finansavimo gavimas iš valstybės prilygtų patikėjimui, jeigu nepateikta jokio viešosios paslaugos teikimo užduoties apibūdinimo ir nenustatyta sąlygų, kuriomis ji turi būti užtikrinta (28). Šiuo atžvilgiu Institucija ir vėl remiasi tuo, kad, jeigu specialioji NAK teikiamo mokymo savybė yra tai, kad visas kursas vyksta Norvegijoje ir kad tai yra paslaugos „visuotinės svarbos“ elementas, biudžete ar kituose Institucijai pateiktuose dokumentuose nenurodyta nieko, kas rodytų, jog dotacijai taikoma tokios savybės sąlyga.

28

Taigi, net jei būtų aišku, kad, nusprendusios suteikti finansavimą oro linijų lakūnų švietimo sektoriui, Norvegijos valdžios institucijos turėjo omenyje specialią viešosios paslaugos teikimo užduotį, Institucija nemato jokių įrodymų, kad ta užduotis buvo specialiai patikėta NAK. Todėl EEE susitarimo 59 straipsnio 2 dalis šiam atvejui negali būti taikoma.

Paskutinės dvi EEE susitarimo 59 straipsnio 2 dalies nuostatos kartu prilygsta proporcingumo vertinimui. Svarstydama, ar priimtos priemonės viršija tai, kas būtina veiksmingam viešosios paslaugos teikimo užduoties vykdymui garantuoti, Institucija pažymi, kad, pirma, nesant jokių finansavimui keliamų sąlygų, kyla abejonių dėl jo būtinumo ir, antra, panašu, kad nebuvo atlikta jokio objektyvaus įvertinimo, kokios reikės finansavimo sumos. Todėl Institucija daro išvadą, kad, net jeigu būtų patenkinti kiti kriterijai, ši EEE susitarimo 59 straipsnio 2 dalies nuostata šiuo atveju neįvykdyta.

4.3.   Išvada

Išvada

Institucija daro išvadą, kad nei tiesioginė dotacija (I dalies 2.1 punkto a papunktis), nei paskolos garantija (I dalies 2.1 punkto d papunktis) neatitinka sąlygų, kad būtų galima taikyti EEE susitarimo 59 straipsnio 2 dalį, todėl abi priemonės yra nesuderinamos su EEE susitarimo veikimu.

5.   Išvada

Išvada

Institucija mano, kad toliau nurodytos priemonės nėra valstybės pagalba, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje:

| — | Trumso fiulkės projekto finansavimas (I dalies 2.1 punkto b papunktis), |
| --- | --- |

—

Trumso fiulkės projekto finansavimas (I dalies 2.1 punkto b papunktis),

| — | Trumso fiulkės sprendimas atleisti nuo paskolos grąžinimo (I dalies 2.1 punkto c papunktis), ir |
| --- | --- |

—

Trumso fiulkės sprendimas atleisti nuo paskolos grąžinimo (I dalies 2.1 punkto c papunktis), ir

| — | Molselvo savivaldybės paskola (I dalies 2.1 punkto e papunktis). |
| --- | --- |

—

Molselvo savivaldybės paskola (I dalies 2.1 punkto e papunktis).

Tačiau Institucija daro išvadą, kad Norvegijos valdžios institucijos neteisėtai įgyvendino šias pagalbos priemones:

| — | tiesioginę 4,5 mln. NOK dotaciją iš valstybės biudžeto (I dalies 2.1 punkto a papunktis), ir |
| --- | --- |

—

tiesioginę 4,5 mln. NOK dotaciją iš valstybės biudžeto (I dalies 2.1 punkto a papunktis), ir

| — | paskolos garantiją, kurią Trumso fiulkė suteikė, nereikalaudama sumokėti priemokos (I dalies 2.1 punkto d papunktis), |
| --- | --- |

—

paskolos garantiją, kurią Trumso fiulkė suteikė, nereikalaudama sumokėti priemokos (I dalies 2.1 punkto d papunktis),

pažeisdamos Priežiūros institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 3 dalį.

Apibūdintos pagalbos priemonės neatitinka sąlygų, kad būtų galima taikyti EEE susitarimo 59 straipsnio 2 dalį, todėl nedera su EEE susitarimo veikimu.

Pagal Priežiūros institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo II dalies 14 straipsnį Institucija nusprendžia, kad su valstybės pagalbos taisyklėmis pagal EEE susitarimą nesuderinama neteisėta pagalba turi būti susigrąžinta iš gavėjų,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Trumso fiulkės NLH suteiktas projekto finansavimas ir Molselvo savivaldybės tam subjektui suteikta paskola bei Trumso fiulkės sprendimas atleisti NAK nuo suteiktos paskolos grąžinimo nėra valstybės pagalba, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje.

2 straipsnis

Tiesioginė 4,5 mln. NOK dotacija iš valstybės biudžeto ir Trumso fiulkės suteikta paskolos garantija yra valstybės pagalba NAK, kuri nėra suderinama su EEE susitarimo veikimu, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje.

3 straipsnis

Norvegijos institucijos imasi visų būtinų priemonių 2 straipsnyje minėtai pagalbai, kuri neteisėtai suteikta NAK, susigrąžinti.

4 straipsnis

Susigrąžinimas turi būti įvykdytas nedelsiant ir laikantis nacionalinės teisės aktuose nustatytų procedūrų, jeigu pagal jas leidžiama nedelsiant ir veiksmingai įgyvendinti sprendimą. Pagalba susigrąžinama kartu su palūkanomis ir bendromis palūkanomis, kurios taikomos nuo jos suteikimo NAK datos iki susigrąžinimo datos. Palūkanos apskaičiuojamos pagal Sprendimo Nr. 195/04/COL 9 straipsnį.

5 straipsnis

Per du mėnesius nuo pranešimo apie šį sprendimą dienos Norvegijos institucijos praneša ELPA priežiūros institucijai apie priemones, kurių imtasi šiam sprendimui įgyvendinti.

6 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Norvegijos Karalystei.

7 straipsnis

Tik tekstas anglų kalba yra autentiškas.

Priimta Briuselyje 2009 m. liepos 1 d.

ELPA priežiūros institucijos vardu

Per SANDERUD

Pirmininkas

Kristján A. STEFÁNSSON

Kolegijos narys

---

(1)  Toliau – Institucija.

1

(2)  Toliau – EEE susitarimas.

2

(3)  Toliau – Priežiūros institucijos ir Teismo susitarimas.

3

(4)  EEE susitarimo 61 ir 62 straipsnių bei Priežiūros institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo 1 straipsnio taikymo ir aiškinimo gairės, kurias 1994 m. sausio 19 d. priėmė ir išleido ELPA priežiūros institucija, paskelbtos
  Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (toliau – OL) L 231, 1994 9 3, p. 1, ir EEE priede Nr. 32, 1994 9 3. Paskutinį kartą gairės iš dalies pakeistos 2007 m. balandžio 25 d. Toliau – Valstybės pagalbos gairės.

4

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

(5)  OL L 139, 2006 5 25, p. 37, ir EEE priedas Nr. 26, 2006 5 25, p. 1.

5

(6)  Toliau – Sprendimas pradėti oficialų tyrimą.

6

(7)  OL C 77, 2007 4 5, p. 35, ir EEE priedas Nr. 17, 2007 4 5, p. 16.

7

(8)  Dėl išsamesnės informacijos apie Norvegijos valdžios institucijų ir Institucijos susirašinėjimą žr. Sprendimą pradėti oficialią tyrimo procedūrą.

8

(9)  Žr. 7 išnašą.

9

(10)  Panašu, kad Norvegijos valdžios institucijos šiam teiginiui pagrįsti mini NAK valdybos pradėtą likvidavimo procesą.

10

(11)  Šiam teiginiui pagrįsti pasitelkiamas faktas, kad NAK šiuo metu taikomas bankroto procesas.

11

(12)  1991 m. kovo 19 d. sprendimo byloje Komisija prieš Prancūziją (telekomunikacijų galiniai įrenginiai), 202/88, Rink. p. I-1223, 12 punktas.

12

Komisija prieš Prancūziją (telekomunikacijų galiniai įrenginiai)

(13)  Šiam teiginiui pagrįsti Norvegijos institucijos cituoja 1997 m. spalio 23 d. sprendimo byloje Komisija prieš Prancūziją, C-159/94, Rink. p. I-5815, 112 ir 113 punktus.

13

Komisija prieš Prancūziją

(14)  Trumso fiulkė pateikė įrodymų, kad dvi kitos privačios įmonės, kurių kiekvienai turėjo būti grąžintos 200 000 NOK paskolos, atliekant restruktūrizavimą taip pat nurašė NAK skolas.

14

(15)  Skundo pateikėjas pažymi, kad NEAR studentams siūloma galimybė gauti visą mokymą Norvegijoje, tačiau dauguma nusprendžia pasinaudoti užsienyje siūlomomis galimybėmis. Skirtumas tas, kad NAK nesiūlo galimybių studijuoti užsienyje, todėl visi studentai mokomi tik Norvegijoje.

15

(16)  Šiuo atžvilgiu skundo pateikėjas mini 1991 m. balandžio 23 d. sprendimą byloje Höfner ir Elser prieš Macrotron, C-41/90, Rink. p. I-1979, ir 1995 m. lapkričio 16 d. sprendimą byloje Fédération Française des Sociétés d’Assurance, C-244/94, Rink. p. I-4013. Kita vertus, kaip priskyrimo prie kitokios nei įmonė kategorijos pavyzdys 1993 m. vasario 17 d. sprendime byloje Poucet ir Pistre, C-159/91, Rink. p. I-637, nurodoma grynai socialinė įmonės funkcija.

16

Höfner ir Elser prieš Macrotron

Fédération Française des Sociétés d’Assurance

Poucet ir Pistre

(17)  Remdamasis apskaičiuota vieno studento mokymo NAK kaina, t. y. 937 500 NOK, skundo pateikėjas tvirtina, kad NAK skiriama per didelė kompensacija, nes mokymo NEAR ir išimtinai Norvegijoje kaina yra 512 000 NOK.

17

(18)  Skundo pateikėjas pažymi, kad fiulkė nekomentavo pirminio paskolos suteikimo ir grąžinimo termino atidėjimo 2003 m. Jis laikosi nuomonės, kad šie elementai taip pat yra valstybės pagalba.

18

(19)  EEE susitarimo 37 straipsnis suformuluotas lygiai taip pat.

19

(20)  Žr. 1993 m. gruodžio 7 d. sprendimo byloje Wirth, C-109/92, Rink. p. I-6447, 14–17 punktus. ELPA teismas neseniai patvirtino šią nuomonę 2008 m. vasario 21 d. sprendimo byloje Private Barnehagers Landsforbund, E-5/07, dar nepaskelbta, 80 ir paskesniuose punktuose.

20

Wirth

Private Barnehagers Landsforbund

(21)  Minėto sprendimo byloje Private Barnehagers Landsforbund, E-5/07, 80 punktas.

21

Private Barnehagers Landsforbund

(22)  2006 m. liepos 11 d. sprendimo byloje FENIN, C-205/03, Rink. p. I-6295, 25 punktas.

22

FENIN

(23)  Minėto sprendimo byloje Private Barnehagers Landsforbund, E-5/07, 81 punktas.

23

Private Barnehagers Landsforbund

(24)  Minėto sprendimo byloje Private Barnehagers Landsforbund, E-5/07, 83 punktas.

24

Private Barnehagers Landsforbund

(25)  OL C 17, 2001 1 19, p. 4.

25

(26)  Žr., pvz., 1991 m. gruodžio 10 d. sprendimo byloje Merci convenzionali porto di Genova, C-179/90, Rink. p. I-5889, 28 punktą.

26

Merci convenzionali porto di Genova

(27)  Žr., pvz., 25 išnašoje minėto Komisijos komunikato dėl Europos visuotinės svarbos ekonominių paslaugų 14 dalį.

27

(28)  2005 m. kovo 2 d. Komisijos sprendime 2006/225/EB dėl pagalbos schemos Italijos profesinio ugdymo įstaigų pertvarkymui (OL L 81, 2006 3 18, p. 25) aiškiai pripažinta, kad aptariamos įstaigos „užtikrino institucinį, socialiai orientuotą profesinį ugdymą, <...> teikiamą viešosios švietimo sistemos srityje“ (48 dalis), ir kad todėl joms „privalomais aktais patikėta visuotinės paslaugos misija pagal atitinkamas nacionalines ir regionines normas“ (57 dalis).

28

---

Klaidų ištaisymas

| 24.3.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 78/69 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 78/69

---

2010 m. rugsėjo 28 d. Komisijos deleguotojo reglamento (ES) Nr. 1061/2010, kuriuo papildoma Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/30/ES nustatant buitinių skalbyklių ženklinimo energijos vartojimo efektyvumo etikete reikalavimus, klaidų ištaisymas

(
  Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 314, 2010 m. lapkričio 30 d.
  )

48 puslapis, 2 straipsnio 11 punktas:

yra:

„išjungties režimas– būsena, kai galutiniam naudotojui prieinamais ir, kai buitinė skalbyklė naudojama įprastai, jam skirtais naudoti valdymo įtaisais arba jungikliais buitinė skalbyklė išjungiama, kad vartotų kuo mažiau energijos; šis mažiausio energijos vartojimo režimas gali išlikti neribotą laiką, kai buitinė skalbyklė sujungta su maitinimo šaltiniu ir naudojama pagal tiekėjo nurodymus; jeigu galutiniam naudotojui prieinamo valdymo įtaiso ar jungiklio nėra, išjungties režimas yra būsena, kuri atsiranda, kai buitinė skalbyklė savaime persijungia į stabilaus energijos vartojimo režimą;“,

turi būti:

„išjungties režimas– būsena, kai galutiniam naudotojui prieinamais ir, kai buitinė skalbyklė naudojama įprastai, jam skirtais naudoti valdymo įtaisais arba jungikliais buitinė skalbyklė išjungiama, kad vartotų kuo mažiau energijos; šis mažiausios vartojamosios galios režimas gali išlikti neribotą laiką, kai buitinė skalbyklė sujungta su maitinimo šaltiniu ir naudojama pagal tiekėjo nurodymus; jeigu galutiniam naudotojui prieinamo valdymo įtaiso ar jungiklio nėra, išjungties režimas yra būsena, kuri atsiranda, kai buitinė skalbyklė savaime persijungia į stabilios vartojamosios galios režimą;“.

49 puslapis, 3 straipsnio a punktas:

yra:

„kiekviena buitinė skalbyklė būtų pateikiama su spausdinta etikete, kurio forma ir joje pateikiama informacija nustatytos I priede;“,

turi būti:

„kiekviena buitinė skalbyklė būtų pateikiama su spausdinta etikete, kurios forma ir kurioje pateikiama informacija nustatytos I priede;“.

49 puslapis, 6 straipsnis:

yra:

„Valstybės narės atitiktį nurodytai energijos vartojimo efektyvumo klasei, metinio suvartojamos energijos kiekio, metinio suvartojamo vandens kiekio, gręžimo efektyvumo klasės, išjungties ir baigtos programos režimu veikiančio aparato energijos sąnaudų, baigtos programos režimo trukmės, liekamojo drėgnio, centrifugos sūkių skaičiaus ir akustinio triukšmo vertėms įvertina V priede nustatyta tvarka.“,

turi būti:

„Valstybės narės atitiktį nurodytai energijos vartojimo efektyvumo klasei, metinio suvartojamos energijos kiekio, metinio suvartojamo vandens kiekio, gręžimo efektyvumo klasės, išjungties ir baigtos programos režimu veikiančio aparato vartojamosios galios, baigtos programos režimo trukmės, liekamojo drėgnio, centrifugos sūkių skaičiaus ir skleidžiamo akustinio triukšmo vertėms įvertina V priede nustatyta tvarka.“.

---

| 24.3.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 78/69 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 78/69

---

2010 m. rugsėjo 28 d. Komisijos deleguotojo reglamento (ES) Nr. 1062/2010, kuriuo papildoma Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/30/ES nustatant televizijos aparatų ženklinimo energijos vartojimo efektyvumo etikete reikalavimus, klaidų ištaisymas

(
  Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 314, 2010 m. lapkričio 30 d.
  )

68 puslapis, I priedo 1 lentelės kairiosios skilties pirma eilutė:

yra:

„A+++ (didžiausias efektyvumas)“,

turi būti:

„A+++ (aukščiausia)“.

68 puslapis, I priedo 1 lentelės kairiosios skilties paskutinė eilutė:

yra:

„G (mažiausias efektyvumas)“,

turi būti:

„G (žemiausia)“.

---

| 24.3.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 78/70 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 78/70

---

2010 m. rugsėjo 28 d. Komisijos deleguotojo reglamento (ES) Nr. 1060/2010, kuriuo papildoma Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/30/ES nustatant buitinių šaldymo aparatų ženklinimo energijos vartojimo efektyvumo etikete reikalavimus, klaidų ištaisymas

(
  Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 314, 2010 m. lapkričio 30 d.
  )

18 puslapis, 2 straipsnio 7 punktas:

yra:

„šaldytuvas-šaldiklis– bent vieną kamerą šviežiems maisto produktams laikyti ir bent vieną kamerą šviežiems maisto produktams užšaldyti ir užšaldytiems maisto produktams laikyti trijų žvaigždučių skyriaus sąlygomis (maisto produktų šaldymo kamerą) turintis šaldymo aparatas;“,

turi būti:

„šaldytuvas-šaldiklis– bent vieną kamerą šviežiems maisto produktams laikyti ir bent vieną kamerą šviežiems maisto produktams užšaldyti ir užšaldytiems maisto produktams laikyti trijų žvaigždučių skyriaus sąlygomis (maisto produktų užšaldymo kamerą) turintis šaldymo aparatas;“.

21 puslapis, I priedo k punkto iv papunktis:

yra:

„maisto produktų šaldiklio kamera (arba keturių žvaigždučių kamera): maisto produktų užšaldymo kamera (arba keturių žvaigždučių kamera) – bent 4,5 kg maisto produktų užšaldyti 100 litrų naudingosios talpos, ir jokiu būdu ne mažiau kaip 2 kg, tinkama kamera, kurioje temperatūra per 24 val. nukrenta nuo aplinkos temperatūros iki -18 °C ir kuri taip pat tinka šaldytiems maisto produktams laikyti trijų žvaigždučių sąlygomis; kameroje gali būti dviejų žvaigždučių skyrių;“,

turi būti:

„maisto produktų užšaldymo kamera (arba keturių žvaigždučių kamera): bent 4,5 kg maisto produktų užšaldyti 100 litrų naudingosios talpos, ir jokiu būdu ne mažiau kaip 2 kg, tinkama kamera, kurioje temperatūra per 24 val. nukrenta nuo aplinkos temperatūros iki -18 °C ir kuri taip pat tinka šaldytiems maisto produktams laikyti trijų žvaigždučių sąlygomis; kameroje gali būti dviejų žvaigždučių skyrių;“.

43 puslapis, VIII priedo 2 dalies 5 lentelės kairiosios skilties paskutinė eilutė:

yra:

„Maisto produktų šaldiklio kamera (keturių žvaigždučių kamera)“,

turi būti:

„Maisto produktų užšaldymo kamera (keturių žvaigždučių kamera)“.

46 puslapis, IX priedo 1 lentelės kairiosios skilties pirma eilutė:

yra:

„A+++ (didžiausias efektyvumas)“,

turi būti:

„A+++ (aukščiausia)“.

46 puslapis, IX priedo 1 lentelės kairiosios skilties paskutinė eilutė:

yra:

„G (mažiausias efektyvumas)“,

turi būti:

„G (žemiausia)“.

46 puslapis, IX priedo 2 lentelės kairiosios skilties pirma eilutė:

yra:

„A+++ (didžiausias efektyvumas)“,

turi būti:

„A+++ (aukščiausia)“.

46 puslapis, IX priedo 2 lentelės kairiosios skilties paskutinė eilutė:

yra:

„G (mažiausias efektyvumas)“,

turi būti:

„G (žemiausia)“.

---

| 24.3.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 78/71 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 78/71

---

2010 m. rugsėjo 28 d. Komisijos reglamento (ES) Nr. 1059/2010, kuriuo papildoma Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/30/ES nustatant buitinių indaplovių ženklinimo energijos vartojimo efektyvumo etikete reikalavimus, klaidų ištaisymas

(
  Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 314, 2010 m. lapkričio 30 d.
  )

2 puslapis, 2 straipsnio 4 punktas:

yra:

„vardinis pajėgumas– gamintojo nurodytas valgomųjų reikmenų komplektų su serviravimo reikmenimis, kuriuos sudėjus pagal gamintojo instrukcijas galima išplauti ir išdžiovinti buitine indaplove, skaičius;“,

turi būti:

„vardinis pajėgumas– gamintojo nurodytas didžiausias valgomųjų reikmenų komplektų su serviravimo reikmenimis, kuriuos sudėjus pagal gamintojo instrukcijas galima išplauti ir išdžiovinti buitine indaplove, skaičius;“.

2 puslapis, 2 straipsnio 8 punktas:

yra:

„išjungties režimas– būsena, kai galutiniam naudotojui prieinamais ir, kai buitinė indaplovė naudojama įprastai, jam skirtais naudoti valdymo įtaisais arba jungikliais buitinė indaplovė išjungiama, kad vartotų kuo mažiau energijos; šis mažiausio energijos vartojimo režimas gali išlikti neribotą laiką, jeigu buitinė indaplovė sujungta su maitinimo šaltiniu ir naudojama pagal tiekėjo instrukcijas; jeigu galutiniam naudotojui prieinamų valdymo įtaisų ar jungiklių nėra, „išjungties režimas“ reiškia būseną, kuri nusistovi po to, kai indaplovė pati savaime persijungia į stabilaus elektros energijos vartojimo režimą;“,

turi būti:

„išjungties režimas– būsena, kai galutiniam naudotojui prieinamais ir, kai buitinė indaplovė naudojama įprastai, jam skirtais naudoti valdymo įtaisais arba jungikliais buitinė indaplovė išjungiama, kad vartotų kuo mažiau energijos; šis mažiausios vartojamosios galios režimas gali išlikti neribotą laiką, jeigu buitinė indaplovė sujungta su maitinimo šaltiniu ir naudojama pagal tiekėjo instrukcijas; jeigu galutiniam naudotojui prieinamų valdymo įtaisų ar jungiklių nėra, „išjungties režimas“ reiškia būseną, kuri nusistovi po to, kai indaplovė pati savaime persijungia į stabilios vartojamosios galios režimą;“.

2 puslapis, 2 straipsnio 9 punktas:

yra:

„liekamasis režimas– mažiausio elektros energijos vartojimo režimas, kuriuo, pasibaigus programai ir iškrovus indaplovės turinį, indaplovė gali veikti neribotą laiką, jei galutinis naudotojas nesiima tolesnių veiksmų;“,

turi būti:

„baigtos programos režimas– mažiausios vartojamosios galios režimas, kuriuo, pasibaigus programai ir iškrovus indaplovės turinį, indaplovė gali veikti neribotą laiką, jei galutinis naudotojas nesiima tolesnių veiksmų;“.

3 puslapis, 6 straipsnis:

yra:

„Vertindamos atitiktį nurodomai energijos vartojimo efektyvumo klasei, metiniam suvartojamos energijos kiekiui, metiniam suvartojamo vandens kiekiui, džiovinimo efektyvumo indeksui, programos laikui, elektros energijos suvartojimui veikiant iššjungties režimu ir liekamuoju režimu, liekamojo režimo trukmei ir skleidžiamo akustinio triukšmo kiekiui, valstybės narės taiko V priede nustatytą procedūrą.“,

turi būti:

„Vertindamos atitiktį nurodomai energijos vartojimo efektyvumo klasei, metiniam suvartojamos energijos kiekiui, metiniam suvartojamo vandens kiekiui, džiovinimo efektyvumo indeksui, programos laikui, vartojamajai galiai veikiant išjungties ir baigtos programos režimu, baigtos programos režimo trukmei ir skleidžiamo akustinio triukšmo kiekiui, valstybės narės taiko V priede nustatytą procedūrą.“.

9 puslapis, I priedo 2 skirsnio 9 punktas:

yra:

„Per metus suvatojamo vandens kiekis.“,

turi būti:

„Per metus suvartojamo vandens kiekis.“.

10 puslapis, II priedo 1 dalies h punktas:

yra:

„išjungties režimo ir liekamojo režimo vartojamoji galia (P

  o
  and P

  l
  );“,

turi būti:

„išjungties režimo ir baigtos programos režimo vartojamoji galia (P

  o
  ir P

  l
  );“.

10 puslapis, II priedo 1 dalies j punktas:

yra:

„Džiovinimo efektyvumo klasė, nustatyta pagal VI priedo 2 punktą, apibūdinama taip: „X džiovinimo efektyvumo klasė skalėje nuo G (mažiausias efektyvumas) iki A (didžiausias efektyvumas)“. Jeigu ši informacija pateikiama lentelėje, ji gali būti išreikšta kitomis priemonėmis, jei aišku, jog skalė yra nuo G (mažiausias efektyvumas) iki A (didžiausias efektyvumas).“,

turi būti:

„Džiovinimo efektyvumo klasė, nustatyta pagal VI priedo 2 punktą, apibūdinama taip: „X džiovinimo efektyvumo klasė skalėje nuo G (žemiausia efektyvumo klasė) iki A (aukščiausia efektyvumo klasė)“. Jeigu ši informacija pateikiama lentelėje, ji gali būti išreikšta kitomis priemonėmis, jei aišku, jog skalė yra nuo G (žemiausia efektyvumo klasė) iki A (aukščiausia efektyvumo klasė).“.

10 puslapis, II priedo 1 dalies m punktas:

yra:

„liekamojo režimo trukmė (T

  l
  ), jei buitinėje indaplovėje yra galios valdymo sistema;“,

turi būti:

„baigtos programos režimo trukmė (T

  l
  ), jei buitinėje indaplovėje yra galios valdymo sistema;“.

11 puslapis, III priedo 1 dalies f punkto vi papunktis:

yra:

„vartojamoji galia veikiant liekamuoju režimu,“,

turi būti:

„vartojamoji galia veikiant baigtos programos režimu,“.

11 puslapis, III priedo 1 dalies f punkto vii papunktis:

yra:

„liekamojo režimo trukmė,“,

turi būti:

„baigtos programos režimo trukmė,“.

13 puslapis, V priedo 1 lentelės kairiosios skilties šešta eilutė:

yra:

„Vartojamoji galia veikiant išjungties režimu ir liekamuoju režimu“,

turi būti:

„Vartojamoji galia veikiant išjungties režimu ir baigtos programos režimu“.

13 puslapis, V priedo 1 lentelės kairiosios skilties septinta eilutė:

yra:

„Liekamojo režimo trukmė“,

turi būti:

„Baigtos programos režimo trukmė“.

14 puslapis, VI priedo 1 lentelės kairiosios skilties pirma eilutė:

yra:

„A+++ (didžiausias efektyvumas)“,

turi būti:

„A+++ (aukščiausia)“.

14 puslapis, VI priedo 1 lentelės kairiosios skilties paskutinė eilutė:

yra:

„D (mažiausias efektyvumas)“,

turi būti:

„D (žemiausia)“.

14 puslapis, VI priedo 2 lentelės kairiosios skilties pirma eilutė:

yra:

„A (didžiausias efektyvumas)“,

turi būti:

„A (aukščiausia)“.

14 puslapis, VI priedo 2 lentelės kairiosios skilties paskutinė eilutė:

yra:

„G (mažiausias efektyvumas)“,

turi būti:

„G (žemiausia)“.

15 puslapis, VII priedo 1 skirsnio b punkto i papunktis:

yra:

„P

  l
  = standartinio plovimo ciklo liekamojo režimo vartojamoji galia (W), suapvalinta šimtųjų tikslumu;“,

turi būti:

„P

  l
  = standartinio plovimo ciklo baigtos programos režimo vartojamoji galia (W), suapvalinta šimtųjų tikslumu;“.

15 puslapis, VII priedo 1 skirsnio b punkto ii papunktis:

yra:

„Jeigu buitinėje indaplovėje yra galios reguliavimo sistema, pagal kurią pasibaigus programai buitinė indaplovė savaime ima veikti išjungties režimu, AE

  C
  apskaičiuojamas pagal šią formulę (atsižvelgiant į liekamojo režimo efektyviąją trukmę):“,

turi būti:

„Jeigu buitinėje indaplovėje yra galios reguliavimo sistema, pagal kurią pasibaigus programai buitinė indaplovė savaime ima veikti išjungties režimu, AE

  C
  apskaičiuojamas pagal šią formulę (atsižvelgiant į baigtos programos režimo efektyviąją trukmę):“.

15 puslapis, VII priedo 1 skirsnio b punkto ii papunktis tekstas po formulės:

yra:

„T

  l
  = išmatuota standartinio plovimo ciklo liekamojo režimo trukmė (minutėmis), suapvalinta iki artimiausios minutės;“,

turi būti:

„T

  l
  = išmatuota standartinio plovimo ciklo baigtos programos režimo trukmė (minutėmis), suapvalinta iki artimiausios minutės;“.

---