# Uradni list L 27/2011

| | ISSN 1725-5155
  doi:10.3000/17255155.L_2011.027.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 27 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 541. februar 2011 |

ISSN 1725-5155

doi:10.3000/17255155.L_2011.027.slv

Uradni list

Evropske unije

L 27

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 541. februar 2011

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MEDNARODNI SPORAZUMI |
| | | 2011/58/EU |
| | * | Sklep Sveta z dne 25. oktobra 2010 o podpisu, v imenu Unije, Sporazuma med Evropsko unijo in Kraljevino Maroko o vzpostavitvi mehanizma za reševanje sporov | 1 |
| | | 2011/59/EU |
| | * | Sklep Sveta z dne 25. oktobra 2010 o podpisu, v imenu Unije, Sporazuma v obliki Protokola med Evropsko unijo in Arabsko republiko Egipt o mehanizmu za reševanje sporov, ki se uporablja za spore po trgovinskih določbah Evro-mediteranskega sporazuma o pridružitvi med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani in Arabsko republiko Egipt na drugi strani | 2 |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 72/2011 z dne 28. januarja 2011 o prepovedi ribolova na sardona v območju VIII s plovili, ki plujejo pod zastavo Francije | 3 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 73/2011 z dne 28. januarja 2011 o prepovedi ribolova na sleda v vodah EU in norveških vodah območja IV severno od 53° 30′ s. z. š. s plovili, ki plujejo pod zastavo Francije | 5 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 74/2011 z dne 28. januarja 2011 o prepovedi ribolova na trsko v mednarodnih vodah območij I in IIb s plovili, ki plujejo pod zastavo Francije | 7 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 75/2011 z dne 28. januarja 2011 o prepovedi ribolova na sinjo jadrovnico v Atlantskem oceanu s plovili, ki plujejo pod zastavo držav članic Evropske unije | 9 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 76/2011 z dne 28. januarja 2011 o prepovedi ribolova na črnega morskega meča v vodah Skupnosti in vodah, ki niso pod suverenostjo ali jurisdikcijo tretjih držav, v conah VIII, IX in X s plovili, ki plujejo pod zastavo Španije | 11 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 77/2011 z dne 28. januarja 2011 o prepovedi ribolova na tabinjo v vodah Skupnosti in vodah, ki niso pod suverenostjo ali pristojnostjo tretjih držav v conah V, VI in VII, s plovili, ki plujejo pod zastavo Španije | 13 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 78/2011 z dne 28. januarja 2011 o prepovedi ribolova na morskega lista v conah VIIIa in VIIIb s plovili, ki plujejo pod zastavo Španije | 15 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 79/2011 z dne 28. januarja 2011 o prepovedi ribolova na grenlandsko morsko ploščo v območju NAFO 3LMNO s plovili, ki plujejo pod zastavo Španije | 17 |
| | | Uredba Komisije (EU) št. 80/2011 z dne 31. januarja 2011 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 19 |
| | | Uredba Komisije (EU) št. 81/2011 z dne 31. januarja 2011 o določitvi uvoznih dajatev v sektorju žit, ki se uporabljajo od 1. februarja 2011 | 21 |
| | | SKLEPI |
| | | 2011/60/EU |
| | * | Sklep Komisije z dne 27. januarja 2010 o državni pomoči C 12/08 (ex NN 74/07) – Slovaška – Sporazum med letališčem Bratislava in družbo Ryanair
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 183)

   (
  1
  ) | 24 |
| | | 2011/61/EU |
| | * | Sklep Komisije z dne 31. januarja 2011 o ustreznem varstvu osebnih podatkov, ki ga zagotavlja Država Izrael pri avtomatizirani obdelavi osebnih podatkov, v skladu z Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 332)

   (
  1
  ) | 39 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

MEDNARODNI SPORAZUMI

2011/58/EU

*

Sklep Sveta z dne 25. oktobra 2010 o podpisu, v imenu Unije, Sporazuma med Evropsko unijo in Kraljevino Maroko o vzpostavitvi mehanizma za reševanje sporov

1

2011/59/EU

*

Sklep Sveta z dne 25. oktobra 2010 o podpisu, v imenu Unije, Sporazuma v obliki Protokola med Evropsko unijo in Arabsko republiko Egipt o mehanizmu za reševanje sporov, ki se uporablja za spore po trgovinskih določbah Evro-mediteranskega sporazuma o pridružitvi med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani in Arabsko republiko Egipt na drugi strani

2

UREDBE

*

Uredba Komisije (EU) št. 72/2011 z dne 28. januarja 2011 o prepovedi ribolova na sardona v območju VIII s plovili, ki plujejo pod zastavo Francije

3

*

Uredba Komisije (EU) št. 73/2011 z dne 28. januarja 2011 o prepovedi ribolova na sleda v vodah EU in norveških vodah območja IV severno od 53° 30′ s. z. š. s plovili, ki plujejo pod zastavo Francije

5

*

Uredba Komisije (EU) št. 74/2011 z dne 28. januarja 2011 o prepovedi ribolova na trsko v mednarodnih vodah območij I in IIb s plovili, ki plujejo pod zastavo Francije

7

*

Uredba Komisije (EU) št. 75/2011 z dne 28. januarja 2011 o prepovedi ribolova na sinjo jadrovnico v Atlantskem oceanu s plovili, ki plujejo pod zastavo držav članic Evropske unije

9

*

Uredba Komisije (EU) št. 76/2011 z dne 28. januarja 2011 o prepovedi ribolova na črnega morskega meča v vodah Skupnosti in vodah, ki niso pod suverenostjo ali jurisdikcijo tretjih držav, v conah VIII, IX in X s plovili, ki plujejo pod zastavo Španije

11

*

Uredba Komisije (EU) št. 77/2011 z dne 28. januarja 2011 o prepovedi ribolova na tabinjo v vodah Skupnosti in vodah, ki niso pod suverenostjo ali pristojnostjo tretjih držav v conah V, VI in VII, s plovili, ki plujejo pod zastavo Španije

13

*

Uredba Komisije (EU) št. 78/2011 z dne 28. januarja 2011 o prepovedi ribolova na morskega lista v conah VIIIa in VIIIb s plovili, ki plujejo pod zastavo Španije

15

*

Uredba Komisije (EU) št. 79/2011 z dne 28. januarja 2011 o prepovedi ribolova na grenlandsko morsko ploščo v območju NAFO 3LMNO s plovili, ki plujejo pod zastavo Španije

17

Uredba Komisije (EU) št. 80/2011 z dne 31. januarja 2011 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

19

Uredba Komisije (EU) št. 81/2011 z dne 31. januarja 2011 o določitvi uvoznih dajatev v sektorju žit, ki se uporabljajo od 1. februarja 2011

21

SKLEPI

2011/60/EU

*

Sklep Komisije z dne 27. januarja 2010 o državni pomoči C 12/08 (ex NN 74/07) – Slovaška – Sporazum med letališčem Bratislava in družbo Ryanair
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 183)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 183)

1

24

2011/61/EU

*

Sklep Komisije z dne 31. januarja 2011 o ustreznem varstvu osebnih podatkov, ki ga zagotavlja Država Izrael pri avtomatizirani obdelavi osebnih podatkov, v skladu z Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 332)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 332)

1

39

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

MEDNARODNI SPORAZUMI

| 1.2.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 27/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 27/1

---

SKLEP SVETA

z dne 25. oktobra 2010

o podpisu, v imenu Unije, Sporazuma med Evropsko unijo in Kraljevino Maroko o vzpostavitvi mehanizma za reševanje sporov

(2011/58/EU)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti prvega pododstavka člena 207(4) v povezavi s členom 218(5) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 24. februarja 2006 pooblastil Komisijo za začetek pogajanj s partnericami mediteranske regije za vzpostavitev mehanizma za reševanje sporov v zvezi s trgovinskimi določbami. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 24. februarja 2006 pooblastil Komisijo za začetek pogajanj s partnericami mediteranske regije za vzpostavitev mehanizma za reševanje sporov v zvezi s trgovinskimi določbami.

| (2) | Komisija je vodila pogajanja ob posvetovanju z odborom, imenovanim na podlagi člena 207 Pogodbe in v okviru pogajalskih direktiv, ki jih je izdal Svet. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je vodila pogajanja ob posvetovanju z odborom, imenovanim na podlagi člena 207 Pogodbe in v okviru pogajalskih direktiv, ki jih je izdal Svet.

| (3) | Ta pogajanja so se zaključila in Sporazum med Evropsko unijo in Kraljevino Maroko o vzpostavitvi mehanizma za reševanje sporov (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) je bil parafiran 9. decembra 2009. |
| --- | --- |

(3)

Ta pogajanja so se zaključila in Sporazum med Evropsko unijo in Kraljevino Maroko o vzpostavitvi mehanizma za reševanje sporov (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) je bil parafiran 9. decembra 2009.

| (4) | Sporazum je treba podpisati – |
| --- | --- |

(4)

Sporazum je treba podpisati –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Podpis Sporazuma med Evropsko unijo in Kraljevino Maroko o vzpostavitvi mehanizma za reševanje sporov se potrdi v imenu Unije, ob upoštevanju njegove sklenitve (1).

Člen 2

Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo(-e), pooblaščeno(-e) za podpis Sporazuma v imenu Unije, ob upoštevanju njegove sklenitve.

Člen 3

Ta sklep začne veljati na dan njegovega sprejetja.

V Luxembourgu, 25. oktobra 2010

Za Svet

Predsednica

C. ASHTON

---

(1)  Besedilo Sporazuma bo objavljeno skupaj s sklepom o njegovi sklenitvi.

1

---

| 1.2.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 27/2 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 27/2

---

SKLEP SVETA

z dne 25. oktobra 2010

o podpisu, v imenu Unije, Sporazuma v obliki Protokola med Evropsko unijo in Arabsko republiko Egipt o mehanizmu za reševanje sporov, ki se uporablja za spore po trgovinskih določbah Evro-mediteranskega sporazuma o pridružitvi med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani in Arabsko republiko Egipt na drugi strani

(2011/59/EU)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti prvega pododstavka člena 207(4) v povezavi s členom 218(5) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 24. februarja 2006 pooblastil Komisijo za začetek pogajanj s partnericami sredozemske regije za vzpostavitev mehanizma za reševanje sporov o trgovinskih določbah. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 24. februarja 2006 pooblastil Komisijo za začetek pogajanj s partnericami sredozemske regije za vzpostavitev mehanizma za reševanje sporov o trgovinskih določbah.

| (2) | Komisija je vodila pogajanja ob posvetovanju z odborom, imenovanim na podlagi člena 207 Pogodbe in v okviru pogajalskih direktiv, ki jih je izdal Svet. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je vodila pogajanja ob posvetovanju z odborom, imenovanim na podlagi člena 207 Pogodbe in v okviru pogajalskih direktiv, ki jih je izdal Svet.

| (3) | Pogajanja so se končala in sporazum v obliki Protokola med Evropsko unijo in Arabsko republiko Egipt o mehanizmu za reševanje sporov, ki se uporablja za spore po trgovinskih določbah Evro-mediteranskega sporazuma o pridružitvi med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani in Arabsko republiko Egipt na drugi strani (1) (v nadaljnjem besedilu: Protokol), je bil parafiran 27. aprila 2010. |
| --- | --- |

(3)

Pogajanja so se končala in sporazum v obliki Protokola med Evropsko unijo in Arabsko republiko Egipt o mehanizmu za reševanje sporov, ki se uporablja za spore po trgovinskih določbah Evro-mediteranskega sporazuma o pridružitvi med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani in Arabsko republiko Egipt na drugi strani (1) (v nadaljnjem besedilu: Protokol), je bil parafiran 27. aprila 2010.

| (4) | Protokol je treba podpisati – |
| --- | --- |

(4)

Protokol je treba podpisati –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Podpis sporazuma v obliki Protokola med Evropsko unijo in Arabsko republiko Egipt o mehanizmu za reševanje sporov, ki se uporablja za spore po trgovinskih določbah Evro-mediteranskega sporazuma o pridružitvi med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani in Arabsko republiko Egipt na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Protokol), se v imenu Unije odobri ob upoštevanju njegove sklenitve (2).

Člen 2

Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo(-e), pooblaščeno(-e) za podpis Protokola v imenu Unije, ob upoštevanju njegove sklenitve.

Člen 3

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Luxembourgu, 25. oktobra 2010

Za Svet

Predsednica

C. ASHTON

---

(1)  UL L 304, 30.9.2004, str. 39.

1

(2)  Besedilo Protokola bo objavljeno skupaj s sklepom o njegovi sklenitvi.

2

---

UREDBE

| 1.2.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 27/3 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 27/3

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 72/2011

z dne 28. januarja 2011

o prepovedi ribolova na sardona v območju VIII s plovili, ki plujejo pod zastavo Francije

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike (1) in zlasti člena 36(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (EU) št. 53/2010 z dne 14. januarja 2010 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2010 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo v vodah EU, in za plovila EU v vodah, kjer so potrebne omejitve ulova (2), določa kvote za leto 2010. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (EU) št. 53/2010 z dne 14. januarja 2010 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2010 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo v vodah EU, in za plovila EU v vodah, kjer so potrebne omejitve ulova (2), določa kvote za leto 2010.

| (2) | Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala kvota, dodeljena za leto 2010. |
| --- | --- |

(2)

Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala kvota, dodeljena za leto 2010.

| (3) | Zato je treba ribolovne dejavnosti za navedeni stalež prepovedati – |
| --- | --- |

(3)

Zato je treba ribolovne dejavnosti za navedeni stalež prepovedati –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izčrpanje kvote

Ribolovna kvota za stalež iz Priloge k tej uredbi, ki je bila za leto 2010 dodeljena državi članici iz navedene priloge, velja od datuma iz navedene priloge za izčrpano.

Člen 2

Prepovedi

Ribolovne dejavnosti za stalež iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, so prepovedane od datuma iz navedene priloge. Po tem datumu je zlasti prepovedano obdržati na krovu, premeščati, pretovarjati ali iztovarjati navedeni stalež, ki ga ulovijo navedena plovila.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 28. januarja 2011

Za Komisijo V imenu predsednika

Lowri EVANS

Generalna direktorica za pomorske zadeve in ribištvo

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 1.

1

(2)  UL L 21, 26.1.2010, str. 1.

2

---

PRILOGA

| Št. | 59/T&Q |
| --- | --- |
| Država članica | Francija |
| Stalež | ANE/08. |
| Vrsta | Sardon (Engraulis encrasicolus) |
| Cona | VIII |
| Datum | 1.12.2010–28.2.2011 |

Št.

59/T&Q

Država članica

Francija

Stalež

ANE/08.

Vrsta

Sardon (Engraulis encrasicolus)

Cona

VIII

Datum

1.12.2010–28.2.2011

---

| 1.2.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 27/5 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 27/5

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 73/2011

z dne 28. januarja 2011

o prepovedi ribolova na sleda v vodah EU in norveških vodah območja IV severno od 53° 30′ s. z. š. s plovili, ki plujejo pod zastavo Francije

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike (1) in zlasti člena 36(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (ES) št. 53/2010 z dne 14. januarja 2010 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2010 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo v vodah EU, in za plovila EU v vodah, kjer so potrebne omejitve ulova (2), določa kvote za leto 2010. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (ES) št. 53/2010 z dne 14. januarja 2010 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2010 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo v vodah EU, in za plovila EU v vodah, kjer so potrebne omejitve ulova (2), določa kvote za leto 2010.

| (2) | Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala kvota, dodeljena za leto 2010. |
| --- | --- |

(2)

Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala kvota, dodeljena za leto 2010.

| (3) | Zato je treba ribolovne dejavnosti za navedeni stalež prepovedati – |
| --- | --- |

(3)

Zato je treba ribolovne dejavnosti za navedeni stalež prepovedati –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izčrpanje kvote

Ribolovna kvota za stalež iz Priloge k tej uredbi, ki je bila za leto 2010 dodeljena državi članici iz navedene priloge, velja od datuma iz navedene priloge za izčrpano.

Člen 2

Prepovedi

Ribolovne dejavnosti za stalež iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, so prepovedane od datuma iz navedene priloge. Po tem datumu je zlasti prepovedano obdržati na krovu, premeščati, pretovarjati ali iztovarjati navedeni stalež, ki ga ulovijo navedena plovila.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je zavezujoča v celoti in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 28. januarja 2011

Za Komisijo V imenu predsednika

Lowri EVANS

Generalna direktorica za pomorske zadeve in ribištvo

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 1.

1

(2)  UL L 21, 26.1.2010, str. 1.

2

---

PRILOGA

| Št. | 52/T&Q |
| --- | --- |
| Država članica | Francija |
| Stalež | HER/4AB. |
| Vrsta | Sled (Clupea harengus) |
| Cona | Vode EU in norveške vode območja IV severno od 53° 30′ severne zemljepisne širine |
| Datum | 11.11.2010 |

Št.

52/T&Q

Država članica

Francija

Stalež

HER/4AB.

Vrsta

Sled (Clupea harengus)

Cona

Vode EU in norveške vode območja IV severno od 53° 30′ severne zemljepisne širine

Datum

11.11.2010

---

| 1.2.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 27/7 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 27/7

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 74/2011

z dne 28. januarja 2011

o prepovedi ribolova na trsko v mednarodnih vodah območij I in IIb s plovili, ki plujejo pod zastavo Francije

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike (1) in zlasti člena 36(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (ES) št. 53/2010 z dne 14. januarja 2010 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2010 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo v vodah EU, in za plovila EU v vodah, kjer so potrebne omejitve ulova (2), določa kvote za leto 2010. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (ES) št. 53/2010 z dne 14. januarja 2010 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2010 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo v vodah EU, in za plovila EU v vodah, kjer so potrebne omejitve ulova (2), določa kvote za leto 2010.

| (2) | Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala kvota, dodeljena za leto 2010. |
| --- | --- |

(2)

Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala kvota, dodeljena za leto 2010.

| (3) | Zato je treba ribolovne dejavnosti za navedeni stalež prepovedati – |
| --- | --- |

(3)

Zato je treba ribolovne dejavnosti za navedeni stalež prepovedati –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izčrpanje kvote

Ribolovna kvota za stalež iz Priloge k tej uredbi, ki je bila za leto 2010 dodeljena državi članici iz navedene priloge, velja od datuma iz navedene priloge za izčrpano.

Člen 2

Prepovedi

Ribolovne dejavnosti za stalež iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, so prepovedane od datuma iz navedene priloge. Po tem datumu je zlasti prepovedano obdržati na krovu, premeščati, pretovarjati ali iztovarjati navedeni stalež, ki ga ulovijo navedena plovila.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je zavezujoča v celoti in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 28. januarja 2011

Za Komisijo V imenu predsednika

Lowri EVANS

Generalna direktorica za pomorske zadeve in ribištvo

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 1.

1

(2)  UL L 21, 26.1.2010, str. 1.

2

---

PRILOGA

| Št. | 51/T&Q |
| --- | --- |
| Država članica | Francija |
| Stalež | COD/1/2B. |
| Vrsta | Trska (Gadus morhua) |
| Cona | Mednarodne vode območij I in IIb |
| Datum | 11.11.2010 |

Št.

51/T&Q

Država članica

Francija

Stalež

COD/1/2B.

Vrsta

Trska (Gadus morhua)

Cona

Mednarodne vode območij I in IIb

Datum

11.11.2010

---

| 1.2.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 27/9 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 27/9

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 75/2011

z dne 28. januarja 2011

o prepovedi ribolova na sinjo jadrovnico v Atlantskem oceanu s plovili, ki plujejo pod zastavo držav članic Evropske unije

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike (1) in zlasti člena 36(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (ES) št. 53/2010 z dne 14. januarja 2010 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2010 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo v vodah EU, in za plovila EU v vodah, kjer so potrebne omejitve ulova (2), določa kvote za leto 2010. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (ES) št. 53/2010 z dne 14. januarja 2010 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2010 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo v vodah EU, in za plovila EU v vodah, kjer so potrebne omejitve ulova (2), določa kvote za leto 2010.

| (2) | Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo držav članic iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala kvota, dodeljena za leto 2010. |
| --- | --- |

(2)

Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo držav članic iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala kvota, dodeljena za leto 2010.

| (3) | Zato je treba ribolovne dejavnosti za navedeni stalež prepovedati – |
| --- | --- |

(3)

Zato je treba ribolovne dejavnosti za navedeni stalež prepovedati –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izčrpanje kvote

Ribolovna kvota za stalež iz Priloge k tej uredbi, ki je bila za leto 2010 dodeljena državam članicam iz navedene priloge, velja od datuma iz navedene priloge za izčrpano.

Člen 2

Prepovedi

Ribolovne dejavnosti za stalež iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo držav članic iz Priloge ali so v njej registrirana, so prepovedane od datuma iz navedene priloge. Po tem datumu je zlasti prepovedano obdržati na krovu, premeščati, pretovarjati ali iztovarjati navedeni stalež, ki ga ulovijo navedena plovila.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je zavezujoča v celoti in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 28. januarja 2011

Za Komisijo V imenu predsednika

Lowri EVANS

Generalna direktorica za pomorske zadeve in ribištvo

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 1.

1

(2)  UL L 21, 26.1.2010, str. 1.

2

---

PRILOGA

| Št. | 50/T&Q |
| --- | --- |
| | Evropska unija – vse države članice |
| Stalež | BUM/ATLANT |
| Vrsta | Sinja jadrovnica (Makaira nigricans) |
| Cona | Atlantski ocean |
| Datum | 20.11.2010 |

Št.

50/T&Q

Evropska unija – vse države članice

Stalež

BUM/ATLANT

Vrsta

Sinja jadrovnica (Makaira nigricans)

Cona

Atlantski ocean

Datum

20.11.2010

---

| 1.2.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 27/11 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 27/11

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 76/2011

z dne 28. januarja 2011

o prepovedi ribolova na črnega morskega meča v vodah Skupnosti in vodah, ki niso pod suverenostjo ali jurisdikcijo tretjih držav, v conah VIII, IX in X s plovili, ki plujejo pod zastavo Španije

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike (1) in zlasti člena 36(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (ES) št. 1359/2008 z dne 28. novembra 2008 o določitvi ribolovnih možnosti za ribiška plovila Skupnosti za določene staleže globokomorskih rib za leti 2009 in 2010 (2) določa kvote za leti 2009 in 2010. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (ES) št. 1359/2008 z dne 28. novembra 2008 o določitvi ribolovnih možnosti za ribiška plovila Skupnosti za določene staleže globokomorskih rib za leti 2009 in 2010 (2) določa kvote za leti 2009 in 2010.

| (2) | Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala kvota, dodeljena za leto 2010. |
| --- | --- |

(2)

Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala kvota, dodeljena za leto 2010.

| (3) | Zato je treba ribolovne dejavnosti za navedeni stalež prepovedati – |
| --- | --- |

(3)

Zato je treba ribolovne dejavnosti za navedeni stalež prepovedati –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izčrpanje kvote

Ribolovna kvota za stalež iz Priloge k tej uredbi, ki je bila za leto 2010 dodeljena državi članici iz navedene priloge, velja od datuma iz navedene priloge za izčrpano.

Člen 2

Prepovedi

Ribolovne dejavnosti za stalež iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, so prepovedane od datuma iz navedene priloge. Po tem datumu je zlasti prepovedano obdržati na krovu, premeščati, pretovarjati ali iztovarjati navedeni stalež, ki ga ulovijo navedena plovila.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je zavezujoča v celoti in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 28. januarja 2011

Za Komisijo V imenu predsednika

Lowri EVANS

Generalna direktorica za pomorske zadeve in ribištvo

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 1.

1

(2)  UL L 352, 31.12.2008, str. 1.

2

---

PRILOGA

| Št. | 57/DSS |
| --- | --- |
| Država članica | Španija |
| Stalež | BSF/8910- |
| Vrsta | črni morski meč (Aphanopus carbo) |
| Cona | vode Skupnosti in vode, ki niso pod suverenostjo ali jurisdikcijo tretjih držav v conah VIII, IX in X |
| Datum | 30.10.2010 |

Št.

57/DSS

Država članica

Španija

Stalež

BSF/8910-

Vrsta

črni morski meč (Aphanopus carbo)

Cona

vode Skupnosti in vode, ki niso pod suverenostjo ali jurisdikcijo tretjih držav v conah VIII, IX in X

Datum

30.10.2010

---

| 1.2.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 27/13 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 27/13

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 77/2011

z dne 28. januarja 2011

o prepovedi ribolova na tabinjo v vodah Skupnosti in vodah, ki niso pod suverenostjo ali pristojnostjo tretjih držav v conah V, VI in VII, s plovili, ki plujejo pod zastavo Španije

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike (1) in zlasti člena 36(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (ES) št. 1359/2008 z dne 28. novembra 2008 o določitvi ribolovnih možnosti za ribiška plovila Skupnosti za določene staleže globokomorskih rib za leti 2009 in 2010 (2) določa kvote za leti 2009 in 2010. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (ES) št. 1359/2008 z dne 28. novembra 2008 o določitvi ribolovnih možnosti za ribiška plovila Skupnosti za določene staleže globokomorskih rib za leti 2009 in 2010 (2) določa kvote za leti 2009 in 2010.

| (2) | Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala kvota, dodeljena za leto 2010. |
| --- | --- |

(2)

Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala kvota, dodeljena za leto 2010.

| (3) | Zato je treba ribolovne dejavnosti za navedeni stalež prepovedati – |
| --- | --- |

(3)

Zato je treba ribolovne dejavnosti za navedeni stalež prepovedati –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izčrpanje kvote

Ribolovna kvota za stalež iz Priloge k tej uredbi, ki je bila za leto 2010 dodeljena državi članici iz navedene priloge, velja od datuma iz navedene priloge za izčrpano.

Člen 2

Prepovedi

Ribolovne dejavnosti za stalež iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, so prepovedane od datuma iz navedene priloge. Po tem datumu je zlasti prepovedano obdržati na krovu, premeščati, pretovarjati ali iztovarjati navedeni stalež, ki ga ulovijo navedena plovila.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je zavezujoča v celoti in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 28. januarja 2011

Za Komisijo V imenu predsednika

Lowri EVANS

Generalna direktorica za pomorske zadeve in ribištvo

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 1.

1

(2)  UL L 352, 31.12.2008, str. 1.

2

---

PRILOGA

| Št. | 55/DSS |
| --- | --- |
| Država članica | Španija |
| Stalež | GFB/567- |
| Vrsta | tabinje (Phycis blennoides) |
| Cona | vode Skupnosti in vode, ki niso pod suverenostjo ali pristojnostjo tretjih držav v conah V, VI in VII |
| Datum | 30.10.2010 |

Št.

55/DSS

Država članica

Španija

Stalež

GFB/567-

Vrsta

tabinje (Phycis blennoides)

Cona

vode Skupnosti in vode, ki niso pod suverenostjo ali pristojnostjo tretjih držav v conah V, VI in VII

Datum

30.10.2010

---

| 1.2.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 27/15 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 27/15

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 78/2011

z dne 28. januarja 2011

o prepovedi ribolova na morskega lista v conah VIIIa in VIIIb s plovili, ki plujejo pod zastavo Španije

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike (1) in zlasti člena 36(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (EU) št. 53/2010 z dne 14. januarja 2010 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2010 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo v vodah EU, in za plovila EU v vodah, kjer so potrebne omejitve ulova (2), določa kvote za leto 2010. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (EU) št. 53/2010 z dne 14. januarja 2010 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2010 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo v vodah EU, in za plovila EU v vodah, kjer so potrebne omejitve ulova (2), določa kvote za leto 2010.

| (2) | Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala kvota, dodeljena za leto 2010. |
| --- | --- |

(2)

Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala kvota, dodeljena za leto 2010.

| (3) | Zato je treba ribolovne dejavnosti za navedeni stalež prepovedati – |
| --- | --- |

(3)

Zato je treba ribolovne dejavnosti za navedeni stalež prepovedati –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izčrpanje kvote

Ribolovna kvota za stalež iz Priloge k tej uredbi, ki je bila za leto 2010 dodeljena državi članici iz navedene priloge, velja od datuma iz navedene priloge za izčrpano.

Člen 2

Prepovedi

Ribolovne dejavnosti za stalež iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, so prepovedane od datuma iz navedene priloge. Po tem datumu je zlasti prepovedano obdržati na krovu, premeščati, pretovarjati ali iztovarjati navedeni stalež, ki ga ulovijo navedena plovila.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je zavezujoča v celoti in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 28. januarja 2011

Za Komisijo V imenu predsednika

Lowri EVANS

Generalna direktorica za pomorske zadeve in ribištvo

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 1.

1

(2)  UL L 21, 26.1.2010, str. 1.

2

---

PRILOGA

| Št. | 58/T&Q |
| --- | --- |
| Država članica | Španija |
| Stalež | SOL/8AB. |
| Vrsta | morski list (Solea solea) |
| Cona | VIIIa in VIIIb |
| Datum | 20.11.2010 |

Št.

58/T&Q

Država članica

Španija

Stalež

SOL/8AB.

Vrsta

morski list (Solea solea)

Cona

VIIIa in VIIIb

Datum

20.11.2010

---

| 1.2.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 27/17 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 27/17

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 79/2011

z dne 28. januarja 2011

o prepovedi ribolova na grenlandsko morsko ploščo v območju NAFO 3LMNO s plovili, ki plujejo pod zastavo Španije

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike (1) in zlasti člena 36(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (ES) št. 53/2010 z dne 14. januarja 2010 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2010 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo v vodah EU, in za plovila EU v vodah, kjer so potrebne omejitve ulova (2), določa kvote za leto 2010. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (ES) št. 53/2010 z dne 14. januarja 2010 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2010 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo v vodah EU, in za plovila EU v vodah, kjer so potrebne omejitve ulova (2), določa kvote za leto 2010.

| (2) | Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala kvota, dodeljena za leto 2010. |
| --- | --- |

(2)

Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala kvota, dodeljena za leto 2010.

| (3) | Zato je treba ribolovne dejavnosti za navedeni stalež prepovedati – |
| --- | --- |

(3)

Zato je treba ribolovne dejavnosti za navedeni stalež prepovedati –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izčrpanje kvote

Ribolovna kvota za stalež iz Priloge k tej uredbi, ki je bila za leto 2010 dodeljena državi članici iz navedene priloge, velja od datuma iz navedene priloge za izčrpano.

Člen 2

Prepovedi

Ribolovne dejavnosti za stalež iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, so prepovedane od datuma iz navedene priloge. Po tem datumu je zlasti prepovedano obdržati na krovu, premeščati, pretovarjati ali iztovarjati navedeni stalež, ki ga ulovijo navedena plovila.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je zavezujoča v celoti in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 28. januarja 2011

Za Komisijo V imenu predsednika

Lowri EVANS

Generalna direktorica za pomorske zadeve in ribištvo

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 1.

1

(2)  UL L 21, 26.1.2010, str. 1.

2

---

PRILOGA

| Št. | 54/T&Q |
| --- | --- |
| Država članica | Španija |
| Stalež | GHL/N3LMNO |
| Vrsta | Grenlandska morska plošča (Reinhardtius hippoglossoides) |
| Cona | NAFO 3LMNO |
| Datum | 16.11.2010 |

Št.

54/T&Q

Država članica

Španija

Stalež

GHL/N3LMNO

Vrsta

Grenlandska morska plošča (Reinhardtius hippoglossoides)

Cona

NAFO 3LMNO

Datum

16.11.2010

---

| 1.2.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 27/19 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 27/19

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 80/2011

z dne 31. januarja 2011

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1580/2007 z dne 21. decembra 2007 o določitvi izvedbenih pravil za uredbe Sveta (ES) št. 2200/96, (ES) št. 2201/96 in (ES) št. 1182/2007 v sektorju sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 138(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

Uredba (ES) št. 1580/2007 ob uporabi rezultatov večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, v skladu s katerimi Komisija določi pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XV k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 138 Uredbe (ES) št. 1580/2007 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 1. februarja 2011.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 31. januarja 2011

Za Komisijo V imenu predsednika

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 350, 31.12.2007, str. 1.

2

---

PRILOGA

Pavšalne uvozne vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretjih držav (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | IL | 116,3 |
| JO | 73,2 |
| MA | 61,8 |
| TN | 128,8 |
| TR | 109,0 |
| ZZ | 97,8 |
| 0707 00 05 | EG | 182,1 |
| JO | 200,0 |
| MA | 100,1 |
| TR | 170,8 |
| ZZ | 163,3 |
| 0709 90 70 | MA | 68,9 |
| TR | 132,7 |
| ZZ | 100,8 |
| 0805 10 20 | AR | 41,5 |
| BR | 41,5 |
| EG | 52,6 |
| MA | 52,3 |
| TN | 67,7 |
| TR | 73,1 |
| ZA | 41,5 |
| ZZ | 52,9 |
| 0805 20 10 | IL | 163,3 |
| MA | 72,8 |
| TR | 79,6 |
| ZZ | 105,2 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 60,4 |
| IL | 111,5 |
| JM | 94,5 |
| MA | 104,0 |
| PK | 50,3 |
| TR | 63,3 |
| US | 79,6 |
| ZZ | 80,5 |
| 0805 50 10 | AR | 45,3 |
| EG | 41,5 |
| TR | 55,7 |
| UY | 45,3 |
| ZZ | 47,0 |
| 0808 10 80 | BR | 55,2 |
| CA | 96,6 |
| CL | 90,0 |
| CN | 118,1 |
| NZ | 78,5 |
| US | 128,3 |
| ZZ | 94,5 |
| 0808 20 50 | CN | 62,5 |
| US | 133,3 |
| ZA | 101,7 |
| ZZ | 99,2 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretjih držav (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

IL

116,3

JO

73,2

MA

61,8

TN

128,8

TR

109,0

ZZ

97,8

0707 00 05

EG

182,1

JO

200,0

MA

100,1

TR

170,8

ZZ

163,3

0709 90 70

MA

68,9

TR

132,7

ZZ

100,8

0805 10 20

AR

41,5

BR

41,5

EG

52,6

MA

52,3

TN

67,7

TR

73,1

ZA

41,5

ZZ

52,9

0805 20 10

IL

163,3

MA

72,8

TR

79,6

ZZ

105,2

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

60,4

IL

111,5

JM

94,5

MA

104,0

PK

50,3

TR

63,3

US

79,6

ZZ

80,5

0805 50 10

AR

45,3

EG

41,5

TR

55,7

UY

45,3

ZZ

47,0

0808 10 80

BR

55,2

CA

96,6

CL

90,0

CN

118,1

NZ

78,5

US

128,3

ZZ

94,5

0808 20 50

CN

62,5

US

133,3

ZA

101,7

ZZ

99,2

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

| 1.2.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 27/21 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 27/21

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 81/2011

z dne 31. januarja 2011

o določitvi uvoznih dajatev v sektorju žit, ki se uporabljajo od 1. februarja 2011

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (EU) št. 642/2010 z dne 20. julija 2010 o pravilih za uporabo (uvoznih dajatev za sektor žit) Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 (2) in zlasti člena 2(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 136(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007 določa, da je uvozna dajatev za proizvode z oznakami KN 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (navadna pšenica visoke kakovosti), 1002, ex 1005, razen hibridnega semena, in ex 1007, razen hibrida za setev, enaka intervencijski ceni, ki velja za te proizvode ob uvozu, zvišani za 55 %, od česar se odšteje uvozna cena cif zadevne pošiljke. Vendar pa ta dajatev ne sme presegati stopnje dajatev iz skupne carinske tarife. |
| --- | --- |

(1)

Člen 136(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007 določa, da je uvozna dajatev za proizvode z oznakami KN 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (navadna pšenica visoke kakovosti), 1002, ex 1005, razen hibridnega semena, in ex 1007, razen hibrida za setev, enaka intervencijski ceni, ki velja za te proizvode ob uvozu, zvišani za 55 %, od česar se odšteje uvozna cena cif zadevne pošiljke. Vendar pa ta dajatev ne sme presegati stopnje dajatev iz skupne carinske tarife.

| (2) | Člen 136(2) Uredbe (ES) št. 1234/2007 določa, da se za izračun uvozne dajatve iz odstavka 1 navedenega člena za zadevne proizvode redno določajo reprezentativne uvozne cene cif. |
| --- | --- |

(2)

Člen 136(2) Uredbe (ES) št. 1234/2007 določa, da se za izračun uvozne dajatve iz odstavka 1 navedenega člena za zadevne proizvode redno določajo reprezentativne uvozne cene cif.

| (3) | V skladu s členom 2(2) Uredbe (EU) št. 642/2010 je cena za izračun uvozne dajatve za proizvode z oznakami KN 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (navadna pšenica visoke kakovosti), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 in 1007 00 90 enaka dnevni reprezentativni uvozni ceni cif, določeni v skladu z metodo iz člena 5 navedene uredbe. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s členom 2(2) Uredbe (EU) št. 642/2010 je cena za izračun uvozne dajatve za proizvode z oznakami KN 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (navadna pšenica visoke kakovosti), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 in 1007 00 90 enaka dnevni reprezentativni uvozni ceni cif, določeni v skladu z metodo iz člena 5 navedene uredbe.

| (4) | Uvozne dajatve, ki se uporabljajo, dokler ne začne veljati nova določitev, se določijo za obdobje z začetkom 1. februarja 2011 – |
| --- | --- |

(4)

Uvozne dajatve, ki se uporabljajo, dokler ne začne veljati nova določitev, se določijo za obdobje z začetkom 1. februarja 2011 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Od 1. februarja 2011 so uvozne dajatve v sektorju žit iz člena 136(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007 dajatve, določene v Prilogi I k tej uredbi na podlagi podatkov, navedenih v Prilogi II.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 1. februarja 2011.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 31. januarja 2011

Za Komisijo V imenu predsednika

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 187, 21.7.2010, str. 5.

2

---

PRILOGA I

Uvozne dajatve za proizvode iz člena 136(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007, ki se uporabljajo od 1. februarja 2011

| Oznaka KN | Poimenovanje | Uvozna dajatev (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | PŠENICA trda, visoke kakovosti | 0,00 |
| srednje kakovosti | 0,00 |
| nizke kakovosti | 0,00 |
| 1001 90 91 | PŠENICA navadna, semenska | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | PŠENICA navadna, visoke kakovosti, razen semenske | 0,00 |
| 1002 00 00 | RŽ | 0,00 |
| 1005 10 90 | KORUZA semenska, razen hibridne | 0,00 |
| 1005 90 00 | KORUZA razen semenske (2) | 0,00 |
| 1007 00 90 | SIREK v zrnju, razen hibridnega, za setev | 0,00 |

Oznaka KN

Poimenovanje

Uvozna dajatev (1)

(EUR/t)

1001 10 00

PŠENICA trda, visoke kakovosti

0,00

srednje kakovosti

0,00

nizke kakovosti

0,00

1001 90 91

PŠENICA navadna, semenska

0,00

ex 1001 90 99

PŠENICA navadna, visoke kakovosti, razen semenske

0,00

1002 00 00

RŽ

0,00

1005 10 90

KORUZA semenska, razen hibridne

0,00

1005 90 00

KORUZA razen semenske (2)

0,00

1007 00 90

SIREK v zrnju, razen hibridnega, za setev

0,00

---

(1)  Za blago, ki pride v Unijo prek Atlantskega oceana ali Sueškega prekopa, je prevoznik z uporabo člena 2(4) Uredbe (EU) št. 642/2010 upravičen do znižanja dajatev za:

| — | 3 EUR/t, če je pristanišče razkladanja v Sredozemskem ali Črnem morju, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, če je pristanišče razkladanja v Sredozemskem ali Črnem morju,

| — | 2 EUR/t, če je pristanišče razkladanja na Danskem, Irskem, v Estoniji, Latviji, Litvi, Poljski, na Finskem, Švedskem, v Veliki Britaniji ali na atlantski obali Iberskega polotoka. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, če je pristanišče razkladanja na Danskem, Irskem, v Estoniji, Latviji, Litvi, Poljski, na Finskem, Švedskem, v Veliki Britaniji ali na atlantski obali Iberskega polotoka.

(2)  Uvoznik je upravičen do pavšalnega znižanja 24 EUR/t, če so izpolnjeni pogoji iz člena 3 Uredbe (EU) št. 642/2010.

---

PRILOGA II

Podatki za izračun dajatev iz Priloge I

14.1.2011-28.1.2011

| 1. | Povprečja za referenčno obdobje iz člena 2(2) Uredbe (EU) št. 642/2010:











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Navadna pšenica (1) | Koruza | Trda pšenica, visoke kakovosti | Trda pšenica srednje kakovosti (2) | Trda pšenica, nizke kakovosti (3) | Ječmen |
| Borza | Minnéapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Kotacija | 268,47 | 189,24 | — | — | — | — |
| Cena FOB ZDA | — | — | 297,66 | 287,66 | 267,66 | 162,77 |
| Premija za Zaliv | 77,83 | 11,33 | — | — | — | — |
| Premija za Velika jezera | — | — | — | — | — | — |

1.

Povprečja za referenčno obdobje iz člena 2(2) Uredbe (EU) št. 642/2010:

(EUR/t)

Navadna pšenica (1)

Koruza

Trda pšenica, visoke kakovosti

Trda pšenica srednje kakovosti (2)

Trda pšenica, nizke kakovosti (3)

Ječmen

Borza

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

—

Kotacija

268,47

189,24

—

—

—

—

Cena FOB ZDA

—

—

297,66

287,66

267,66

162,77

Premija za Zaliv

77,83

11,33

—

—

—

—

Premija za Velika jezera

—

—

—

—

—

—

| 2. | Povprečja za referenčno obdobje iz člena 2(2) Uredbe (EU) št. 642/2010:






  Prevoz/stroški Mehiški zaliv–Rotterdam: | 18,68 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Prevoz/stroški Velika jezera–Rotterdam: | — EUR/t |

2.

Povprečja za referenčno obdobje iz člena 2(2) Uredbe (EU) št. 642/2010:

Prevoz/stroški Mehiški zaliv–Rotterdam:

18,68 EUR/t

Prevoz/stroški Velika jezera–Rotterdam:

— EUR/t

---

(1)  Vključena premija 14 EUR/t (člen 5(3) Uredbe (EU) št. 642/2010).

(2)  Znižanje za 10 EUR/t (člen 5(3) Uredbe (EU) št. 642/2010).

(3)  Znižanje za 30 EUR/t (člen 5(3) Uredbe (EU) št. 642/2010).

---

SKLEPI

| 1.2.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 27/24 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 27/24

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 27. januarja 2010

o državni pomoči C 12/08 (ex NN 74/07) – Slovaška – Sporazum med letališčem Bratislava in družbo Ryanair

(notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 183)

(Besedilo v slovaškem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2011/60/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti prvega pododstavka člena 108(2) PDEU (1),

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

po pozivu vsem zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenimi členi (2), in ob upoštevanju teh pripomb,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

| (1) | Komisija je z dopisom z dne 11. marca 2008 Slovaško republiko obvestila o odločitvi, da začne postopek na podlagi člena 108(2) PDEU (prej člen 88(2) Pogodbe ES) v zvezi s sporazumom med letališčem Bratislava in družbo Ryanair (v nadaljnjem besedilu: Sporazum ali sporazum z družbo Ryanair) in da se je hkrati odločila, da na podlagi določb člena 10(3) Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (3) (zdaj člen 108 PDEU) (v nadaljnjem besedilu: postopkovna uredba) izda odredbo za predložitev podatkov v zvezi z vsemi dokumenti, podatki in informacijami, ki jih Komisija potrebuje za oceno zadevnega ukrepa. Slovaška je 11. junija 2008 Komisiji predložila pripombe glede začetka postopka. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je z dopisom z dne 11. marca 2008 Slovaško republiko obvestila o odločitvi, da začne postopek na podlagi člena 108(2) PDEU (prej člen 88(2) Pogodbe ES) v zvezi s sporazumom med letališčem Bratislava in družbo Ryanair (v nadaljnjem besedilu: Sporazum ali sporazum z družbo Ryanair) in da se je hkrati odločila, da na podlagi določb člena 10(3) Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (3) (zdaj člen 108 PDEU) (v nadaljnjem besedilu: postopkovna uredba) izda odredbo za predložitev podatkov v zvezi z vsemi dokumenti, podatki in informacijami, ki jih Komisija potrebuje za oceno zadevnega ukrepa. Slovaška je 11. junija 2008 Komisiji predložila pripombe glede začetka postopka.

| (2) | Odločitev Komisije o začetku postopka in izdaji odredbe za predložitev podatkov je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (4). Komisija je zainteresirane strani pozvala, naj v enem mesecu od datuma objave predložijo pripombe glede zadevnega ukrepa. |
| --- | --- |

(2)

Odločitev Komisije o začetku postopka in izdaji odredbe za predložitev podatkov je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (4). Komisija je zainteresirane strani pozvala, naj v enem mesecu od datuma objave predložijo pripombe glede zadevnega ukrepa.

| (3) | Komisija je pripombe v zvezi s tem prejela od dveh zainteresiranih strani. Pripombe je 11. septembra 2008 po e-pošti posredovala Slovaški. Slovaški je bila dana možnost, da odgovori nanje. Na zahtevo slovaških organov je bilo 26. novembra 2008 organizirano srečanje. Komisija je pripombe Slovaške prejela z e-pošto z dne 17. decembra 2008. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je pripombe v zvezi s tem prejela od dveh zainteresiranih strani. Pripombe je 11. septembra 2008 po e-pošti posredovala Slovaški. Slovaški je bila dana možnost, da odgovori nanje. Na zahtevo slovaških organov je bilo 26. novembra 2008 organizirano srečanje. Komisija je pripombe Slovaške prejela z e-pošto z dne 17. decembra 2008.

2.   RAZLOGI ZA ZAČETEK POSTOPKA

| (4) | Komisija je v odločitvi o začetku postopka navedla, da je Letisko M. R. Štefánika – Airport Bratislava, a.s. (v nadaljnjem besedilu: družba BTS ali letališče) glavno mednarodno letališče v Slovaški republiki. Delničarja družbe BTS sta zdaj Ministrstvo Slovaške republike za promet, pošto in telekomunikacije (34 %) ter Sklad Slovaške republike za nacionalno lastnino (5) (v nadaljnjem besedilu: Sklad za nacionalno lastnino) (66 %). |
| --- | --- |

(4)

Komisija je v odločitvi o začetku postopka navedla, da je Letisko M. R. Štefánika – Airport Bratislava, a.s. (v nadaljnjem besedilu: družba BTS ali letališče) glavno mednarodno letališče v Slovaški republiki. Delničarja družbe BTS sta zdaj Ministrstvo Slovaške republike za promet, pošto in telekomunikacije (34 %) ter Sklad Slovaške republike za nacionalno lastnino (5) (v nadaljnjem besedilu: Sklad za nacionalno lastnino) (66 %).

| (5) | Odločitev o začetku postopka temelji na informacijah, ki jih je predložil pritožnik, in izjavah iz medijev (6), po katerih je družba BTS družbi Ryanair na podlagi sporazuma, sklenjenega 5. decembra 2005, dovolila znižanje letaliških pristojbin za nove redne in obstoječe namembne kraje (tj. namembne kraje, ki so jih na letališču že ponujali). Ta sporazum velja do 30. junija 2016. |
| --- | --- |

(5)

Odločitev o začetku postopka temelji na informacijah, ki jih je predložil pritožnik, in izjavah iz medijev (6), po katerih je družba BTS družbi Ryanair na podlagi sporazuma, sklenjenega 5. decembra 2005, dovolila znižanje letaliških pristojbin za nove redne in obstoječe namembne kraje (tj. namembne kraje, ki so jih na letališču že ponujali). Ta sporazum velja do 30. junija 2016.

| (6) | V sporazumu z družbo Ryanair naj bi bila določena tako imenovana pristojbina za storitve (ena skupna cena za različne storitve), ki vključuje odpremo letal in s tem povezane storitve, storitve za potnike, storitve na ploščadi, nadzor natovarjanja, komunikacije in letalske operacije, podporne storitve ter storitve na terminalih in infrastrukturne storitve. |
| --- | --- |

(6)

V sporazumu z družbo Ryanair naj bi bila določena tako imenovana pristojbina za storitve (ena skupna cena za različne storitve), ki vključuje odpremo letal in s tem povezane storitve, storitve za potnike, storitve na ploščadi, nadzor natovarjanja, komunikacije in letalske operacije, podporne storitve ter storitve na terminalih in infrastrukturne storitve.

| (7) | Uporabljene pristojbine naj bi bile precej nižje od pristojbin na seznamu, ki je bil uradno objavljen v Zborniku letalskih informacij (7) (v nadaljnjem besedilu: zbornik AIP). Znesek pristojbine za storitve naj bi se razlikoval glede na to, ali letalska družba opravlja lete v nov redni namembni kraj ali obstoječi namembni kraj. V naslednji preglednici so povzete pristojbine, ki bi jih morala družba Ryanair domnevno plačati, če bi ji bile zaračunane na podlagi zbornika AIP, in pristojbine, ki jih družba Ryanair domnevno dejansko plačuje.

  Preglednica 1


  Primerjava pristojbin na podlagi zbornika AIP in pristojbin iz sporazuma z družbo Ryanair











  (v EUR) |
| --- | --- |
| | Pristojbine na podlagi zbornika AIP (8) | Pristojbine, ki jih družba Ryanair domnevno plačuje za nove namembne kraje (9) | Popust za nove namembne kraje | Pristojbine, ki jih družba Ryanair domnevno plačuje za obstoječe namembne kraje (10) | Popust za obstoječe namembne kraje |
| Pristajalna pristojbina | 780 | | | | |
| Pristojbina za potnike | 2 030 | | | | |
| Pristojbina za storitve zemeljske oskrbe | 250 (11) | | | | |
| Skupaj | 3 060 | [...]
   (12) | [...] | [...] | [...] |

(7)

Uporabljene pristojbine naj bi bile precej nižje od pristojbin na seznamu, ki je bil uradno objavljen v Zborniku letalskih informacij (7) (v nadaljnjem besedilu: zbornik AIP). Znesek pristojbine za storitve naj bi se razlikoval glede na to, ali letalska družba opravlja lete v nov redni namembni kraj ali obstoječi namembni kraj. V naslednji preglednici so povzete pristojbine, ki bi jih morala družba Ryanair domnevno plačati, če bi ji bile zaračunane na podlagi zbornika AIP, in pristojbine, ki jih družba Ryanair domnevno dejansko plačuje.

Preglednica 1

Primerjava pristojbin na podlagi zbornika AIP in pristojbin iz sporazuma z družbo Ryanair

(v EUR)

Pristojbine na podlagi zbornika AIP (8)

Pristojbine, ki jih družba Ryanair domnevno plačuje za nove namembne kraje (9)

Popust za nove namembne kraje

Pristojbine, ki jih družba Ryanair domnevno plačuje za obstoječe namembne kraje (10)

Popust za obstoječe namembne kraje

Pristajalna pristojbina

780

Pristojbina za potnike

2 030

Pristojbina za storitve zemeljske oskrbe

250 (11)

Skupaj

3 060

[...]
   (12)

[...]

[...]

[...]

| (8) | Tako imenovana pristojbina za storitve za nove namembne kraje se bo uporabljala za vse namembne kraje v prvih dvanajstih mesecih po začetku veljavnosti Sporazuma. Vsako zaporedno leto se bo povečala za [...]. Po prvih [...] letih bo enaka pristojbini za storitve za obstoječe namembne kraje. Pristojbina za storitve vključuje tudi parkirnino. Poleg tega naj bi vsaka prihodnja uvedba novih pristojbin, ki jih družbi Ryanair ne bi bilo treba plačevati, še bolj povečala razliko med znižano tarifo in tarifo iz zbornika AIP. |
| --- | --- |

(8)

Tako imenovana pristojbina za storitve za nove namembne kraje se bo uporabljala za vse namembne kraje v prvih dvanajstih mesecih po začetku veljavnosti Sporazuma. Vsako zaporedno leto se bo povečala za [...]. Po prvih [...] letih bo enaka pristojbini za storitve za obstoječe namembne kraje. Pristojbina za storitve vključuje tudi parkirnino. Poleg tega naj bi vsaka prihodnja uvedba novih pristojbin, ki jih družbi Ryanair ne bi bilo treba plačevati, še bolj povečala razliko med znižano tarifo in tarifo iz zbornika AIP.

| (9) | Na podlagi zgoraj navedenega so bila v odločitvi o začetku postopka zastavljena naslednja tri vprašanja:






  — | ali so za odločitev družbe BTS o sklenitvi sporazuma z družbo Ryanair odgovorni slovaški organi, |
| --- | --- | --- |

(9)

Na podlagi zgoraj navedenega so bila v odločitvi o začetku postopka zastavljena naslednja tri vprašanja:

—

ali so za odločitev družbe BTS o sklenitvi sporazuma z družbo Ryanair odgovorni slovaški organi,

| — | ali je družba BTS z odobritvijo znižanih letaliških pristojbin za nove in obstoječe namembne kraje družbe Ryanair za obdobje od podpisa Sporazuma do 30. junija 2016 ravnala kot vlagatelj v tržnem gospodarstvu, |
| --- | --- |

—

ali je družba BTS z odobritvijo znižanih letaliških pristojbin za nove in obstoječe namembne kraje družbe Ryanair za obdobje od podpisa Sporazuma do 30. junija 2016 ravnala kot vlagatelj v tržnem gospodarstvu,

| — | ali bi, če bi pristojbine za storitve za nove in obstoječe namembne kraje pomenile državno pomoč, bila ta pomoč združljiva z notranjim trgom. |
| --- | --- |

—

ali bi, če bi pristojbine za storitve za nove in obstoječe namembne kraje pomenile državno pomoč, bila ta pomoč združljiva z notranjim trgom.

| (10) | Kar zadeva prvo vprašanje, je Komisija ob začetku preiskave ugotovila, da so delničarji družbe BTS na predlog Ministrstva Slovaške republike za promet, pošto in telekomunikacije 22. oktobra 2007 imenovali novega predsednika upravnega odbora družbe BTS. Zato je Komisija dvomila, da naj za Sporazum ne bi bila odgovorna država, kot so trdili slovaški organi. |
| --- | --- |

(10)

Kar zadeva prvo vprašanje, je Komisija ob začetku preiskave ugotovila, da so delničarji družbe BTS na predlog Ministrstva Slovaške republike za promet, pošto in telekomunikacije 22. oktobra 2007 imenovali novega predsednika upravnega odbora družbe BTS. Zato je Komisija dvomila, da naj za Sporazum ne bi bila odgovorna država, kot so trdili slovaški organi.

| (11) | Kar zadeva drugo vprašanje, je morala Komisija proučiti, ali je v tej konkretni zadevi ravnanje družbe BTS temeljilo na pričakovanju donosnosti in ali družba Ryanair svoje domnevne prednosti v običajnih tržnih razmerah ne bi dobila. |
| --- | --- |

(11)

Kar zadeva drugo vprašanje, je morala Komisija proučiti, ali je v tej konkretni zadevi ravnanje družbe BTS temeljilo na pričakovanju donosnosti in ali družba Ryanair svoje domnevne prednosti v običajnih tržnih razmerah ne bi dobila.

| (12) | Slovaški organi so v zvezi s tem navedli, da družba BTS kot operater letališča ravna kot vsako drugo podjetje na trgu, tj. pristojbine za storitve, ki se na letališču zagotavljajo letalskim prevoznikom, določi za vsakega prevoznika posebej na podlagi pogajanj, tj. s sporazumom med pogodbenicami in v skladu s svojo trgovinsko politiko. |
| --- | --- |

(12)

Slovaški organi so v zvezi s tem navedli, da družba BTS kot operater letališča ravna kot vsako drugo podjetje na trgu, tj. pristojbine za storitve, ki se na letališču zagotavljajo letalskim prevoznikom, določi za vsakega prevoznika posebej na podlagi pogajanj, tj. s sporazumom med pogodbenicami in v skladu s svojo trgovinsko politiko.

| (13) | Prav tako so menili, da je odobritev popustov splošna trgovinska praksa pri vseh letalskih družbah in da popusti „letalske prevoznike spodbujajo, naj na letališče prepeljejo več potnikov, kar operaterju letališča, tj. družbi BTS, omogoča ustvarjanje večjih prihodkov od pristojbin za storitve, ki se zagotavljajo letalskim prevoznikom, in njenih drugih komercialnih dejavnosti na letališču, ki niso povezane z letalskim prevozom, ampak so namenjene povečanju privlačnosti letališča za potnike; povedano drugače, podpiranje dejavnosti letalskih prevoznikov pomeni neposredno podporo razvoju samega letališča“. |
| --- | --- |

(13)

Prav tako so menili, da je odobritev popustov splošna trgovinska praksa pri vseh letalskih družbah in da popusti „letalske prevoznike spodbujajo, naj na letališče prepeljejo več potnikov, kar operaterju letališča, tj. družbi BTS, omogoča ustvarjanje večjih prihodkov od pristojbin za storitve, ki se zagotavljajo letalskim prevoznikom, in njenih drugih komercialnih dejavnosti na letališču, ki niso povezane z letalskim prevozom, ampak so namenjene povečanju privlačnosti letališča za potnike; povedano drugače, podpiranje dejavnosti letalskih prevoznikov pomeni neposredno podporo razvoju samega letališča“.

| (14) | Vendar slovaški organi Komisiji niso predložili niti pogojev Sporazuma niti podrobnejših podatkov o okoliščinah, v katerih je bil sklenjen. Zato je Komisija v odločitvi o začetku postopka izrazila dvom glede tega, ali je ravnanje družbe BTS vodilo pričakovanje dolgoročne donosnosti. Zato ni bilo mogoče izključiti, da je sklenitev Sporazuma družbi Ryanair zagotovila prednost, ki je v običajnih tržnih razmerah ne bi dobila. |
| --- | --- |

(14)

Vendar slovaški organi Komisiji niso predložili niti pogojev Sporazuma niti podrobnejših podatkov o okoliščinah, v katerih je bil sklenjen. Zato je Komisija v odločitvi o začetku postopka izrazila dvom glede tega, ali je ravnanje družbe BTS vodilo pričakovanje dolgoročne donosnosti. Zato ni bilo mogoče izključiti, da je sklenitev Sporazuma družbi Ryanair zagotovila prednost, ki je v običajnih tržnih razmerah ne bi dobila.

| (15) | Kar zadeva tretje vprašanje, je Komisija dvomila, ali so pogoji za združljivost, določeni v Sporočilu Komisije o financiranju letališč in zagonski državni pomoči letalskim družbam z odhodi z regionalnih letališč (13) (v nadaljnjem besedilu: smernice iz leta 2005), v tej zadevi izpolnjeni in ali je mogoče ukrep državne pomoči razglasiti za združljivega z notranjim trgom v skladu s členom 107(3)(c) PDEU. |
| --- | --- |

(15)

Kar zadeva tretje vprašanje, je Komisija dvomila, ali so pogoji za združljivost, določeni v Sporočilu Komisije o financiranju letališč in zagonski državni pomoči letalskim družbam z odhodi z regionalnih letališč (13) (v nadaljnjem besedilu: smernice iz leta 2005), v tej zadevi izpolnjeni in ali je mogoče ukrep državne pomoči razglasiti za združljivega z notranjim trgom v skladu s členom 107(3)(c) PDEU.

| (16) | Slovaška republika je morala na podlagi odredbe za predložitev podatkov, izdane v skladu s členom 10(3) postopkovne uredbe, predložiti vse dokumente, informacije in podatke, ki so potrebni za oceno ukrepa, in zlasti:






  — | pogoje Sporazuma, |
| --- | --- | --- |

(16)

Slovaška republika je morala na podlagi odredbe za predložitev podatkov, izdane v skladu s členom 10(3) postopkovne uredbe, predložiti vse dokumente, informacije in podatke, ki so potrebni za oceno ukrepa, in zlasti:

—

pogoje Sporazuma,

| — | študije, notranje dokumente ali kakršne koli druge spise, na podlagi katerih so potekala pogajanja o Sporazumu, |
| --- | --- |

—

študije, notranje dokumente ali kakršne koli druge spise, na podlagi katerih so potekala pogajanja o Sporazumu,

| — | poslovni načrt letališča in kakršen koli drug strateški dokument o poslovni strategiji v zvezi z družbo Ryanair, |
| --- | --- |

—

poslovni načrt letališča in kakršen koli drug strateški dokument o poslovni strategiji v zvezi z družbo Ryanair,

| — | predpise/okoliščine, v skladu s katerimi so pogajanja o pristojbinah potekala z drugimi letalskimi družbami, in politiko, v skladu s katero so se pristojbine uporabljale za druge družbe, ki letijo iz Bratislave/v Bratislavo (Air Slovakia, ČSA, Lufthansa, SkyEurope), |
| --- | --- |

—

predpise/okoliščine, v skladu s katerimi so pogajanja o pristojbinah potekala z drugimi letalskimi družbami, in politiko, v skladu s katero so se pristojbine uporabljale za druge družbe, ki letijo iz Bratislave/v Bratislavo (Air Slovakia, ČSA, Lufthansa, SkyEurope),

| — | kakršen koli obstoječ delničarski sporazum med Skladom za nacionalno lastnino in slovaško državo v zvezi z družbo BTS ter |
| --- | --- |

—

kakršen koli obstoječ delničarski sporazum med Skladom za nacionalno lastnino in slovaško državo v zvezi z družbo BTS ter

| — | informacije, zahtevane v odstavku 70 odločitve o začetku postopka. |
| --- | --- |

—

informacije, zahtevane v odstavku 70 odločitve o začetku postopka.

3.   PRIPOMBE SLOVAŠKE

| (17) | Slovaški organi so v pripombah najprej navedli osnovne informacije o namembnih krajih, kamor so z letališča v letu 2008 leteli družba Ryanair (enajst namembnih krajev) in drugi letalski prevozniki (SkyEurope: devet rednih namembnih krajev in devet namembnih krajev v poletni sezoni; ČSA: en namembni kraj; Air Slovakia: štirje namembni kraji; Lufthansa: en namembni kraj, in Aeroflot: en namembni kraj). |
| --- | --- |

(17)

Slovaški organi so v pripombah najprej navedli osnovne informacije o namembnih krajih, kamor so z letališča v letu 2008 leteli družba Ryanair (enajst namembnih krajev) in drugi letalski prevozniki (SkyEurope: devet rednih namembnih krajev in devet namembnih krajev v poletni sezoni; ČSA: en namembni kraj; Air Slovakia: štirje namembni kraji; Lufthansa: en namembni kraj, in Aeroflot: en namembni kraj).

| (18) | Slovaški organi so v pripombah pojasnili tudi, da se zbornik AIP nanaša na standardne pristojbine na letališču. Vendar lahko letališče za boljšo donosnost in večji izkoristek svojih zmogljivosti na podlagi individualnih sporazumov odobri popuste na te standardne pristojbine. Taki popusti temeljijo na različnih merilih, kot so število prepeljanih potnikov, pogostnost letov na posameznih progah in/ali uvedba novih prog. Če letalski prevoznik ne izpolnjuje meril, dogovorjenih v individualnem sporazumu, izgubi pravico, da zaprosi za popuste. |
| --- | --- |

(18)

Slovaški organi so v pripombah pojasnili tudi, da se zbornik AIP nanaša na standardne pristojbine na letališču. Vendar lahko letališče za boljšo donosnost in večji izkoristek svojih zmogljivosti na podlagi individualnih sporazumov odobri popuste na te standardne pristojbine. Taki popusti temeljijo na različnih merilih, kot so število prepeljanih potnikov, pogostnost letov na posameznih progah in/ali uvedba novih prog. Če letalski prevoznik ne izpolnjuje meril, dogovorjenih v individualnem sporazumu, izgubi pravico, da zaprosi za popuste.

| (19) | Slovaški organi so pojasnili še, da je družba BTS kot trgovsko podjetje sama odgovorna za svojo strategijo določanja cen in donosnost sporazumov, ki jih sklepa z različnimi letalskimi prevozniki. Družba BTS svetovalnemu odboru predstavi le splošno letno strategijo v zvezi s številom potnikov na letališču, skupne prihodke in stroške ter naložbe in načine financiranja teh naložb. V predstavitvi letne strategije se ne upoštevajo niti posamezni letalski prevozniki niti individualni sporazumi. |
| --- | --- |

(19)

Slovaški organi so pojasnili še, da je družba BTS kot trgovsko podjetje sama odgovorna za svojo strategijo določanja cen in donosnost sporazumov, ki jih sklepa z različnimi letalskimi prevozniki. Družba BTS svetovalnemu odboru predstavi le splošno letno strategijo v zvezi s številom potnikov na letališču, skupne prihodke in stroške ter naložbe in načine financiranja teh naložb. V predstavitvi letne strategije se ne upoštevajo niti posamezni letalski prevozniki niti individualni sporazumi.

| (20) | Poleg tega so slovaški organi pojasnili, da zaradi neodvisnosti družbe BTS Komisiji ne morejo zagotoviti informacij o donosnosti zadevnih prog ali dokumentacije v zvezi s pogajanji o sporazumu z družbo Ryanair. |
| --- | --- |

(20)

Poleg tega so slovaški organi pojasnili, da zaradi neodvisnosti družbe BTS Komisiji ne morejo zagotoviti informacij o donosnosti zadevnih prog ali dokumentacije v zvezi s pogajanji o sporazumu z družbo Ryanair.

| (21) | Po mnenju slovaških organov sporazum med družbama BTS in Ryanair temelji na tržnih pogojih in ne pomeni državne pomoči. |
| --- | --- |

(21)

Po mnenju slovaških organov sporazum med družbama BTS in Ryanair temelji na tržnih pogojih in ne pomeni državne pomoči.

3.1   Sporazum z družbo Ryanair z dne 5. decembra 2005

| (22) | Slovaški organi so predložili izvod „sporazuma o letaliških storitvah“ z dne 5. decembra 2005, ki sta ga sklenili družbi BTS in Ryanair. V Sporazumu so določeni operativni in finančni pogoji, v skladu s katerimi družba Ryanair uvede in opravlja komercialne lete na letališče in z njega. Sporazum je začel veljati na datum podpisa pogodbe (tj. 5. decembra 2005) in velja do 30. junija 2016. |
| --- | --- |

(22)

Slovaški organi so predložili izvod „sporazuma o letaliških storitvah“ z dne 5. decembra 2005, ki sta ga sklenili družbi BTS in Ryanair. V Sporazumu so določeni operativni in finančni pogoji, v skladu s katerimi družba Ryanair uvede in opravlja komercialne lete na letališče in z njega. Sporazum je začel veljati na datum podpisa pogodbe (tj. 5. decembra 2005) in velja do 30. junija 2016.

| (23) | Sporazum je bil sklenjen na neizključni podlagi, kar pomeni, da sta se pogodbenici dogovorili, da so lahko pogoji, ki so na podlagi Sporazuma odobreni družbi Ryanair, pregledno in nediskriminacijsko na voljo tudi vsaki drugi letalski družbi, ki se zaveže enakemu obsegu dejavnosti na letališču. |
| --- | --- |

(23)

Sporazum je bil sklenjen na neizključni podlagi, kar pomeni, da sta se pogodbenici dogovorili, da so lahko pogoji, ki so na podlagi Sporazuma odobreni družbi Ryanair, pregledno in nediskriminacijsko na voljo tudi vsaki drugi letalski družbi, ki se zaveže enakemu obsegu dejavnosti na letališču.

| (24) | Družba Ryanair se je v tem sporazumu zavezala, da bo od 1. julija 2009 plačevala za najmanj [...] prog na dan, tudi če bi v obdobju od 1. julija 2009 do 30. junija 2016 opravljala lete na manj progah. Družba BTS se je zavezala, da bo družbi Ryanair zagotovila ustrezne objekte in opremo, da bo ta lahko opravljala lete na dogovorjenem številu najmanj [...] prog na dan. |
| --- | --- |

(24)

Družba Ryanair se je v tem sporazumu zavezala, da bo od 1. julija 2009 plačevala za najmanj [...] prog na dan, tudi če bi v obdobju od 1. julija 2009 do 30. junija 2016 opravljala lete na manj progah. Družba BTS se je zavezala, da bo družbi Ryanair zagotovila ustrezne objekte in opremo, da bo ta lahko opravljala lete na dogovorjenem številu najmanj [...] prog na dan.

3.1.1   Pristojbina za storitve, ki jo mora plačati družba Ryanair

| (25) | Družba Ryanair bo za storitve, ki jih zagotavlja letališče, plačala enotno pristojbino na zrakoplov (prihod in odhod), in sicer tako imenovano „pristojbino za storitve“, ki bo od podpisa pogodbe znašala [...] na zrakoplov vrste B 737-800. Ta pristojbina se bo s 1. januarjem vsakega leta povečala za [...] v primerjavi s prejšnjim letom, razen če je namembni kraj „nov namembni kraj“ (glej spodaj). Vključuje pristajalno pristojbino, pristojbino za odhod z letališča in pristojbino za zemeljsko oskrbo, vključno z varnostnimi pristojbinami (14). Ne vključuje niti pristojbine za približanje letališču, ki jo pobira nadzorni organ za letalski promet, niti parkirnin za zrakoplove, saj zrakoplovi družbe Ryanair nimajo baze na tem letališču. |
| --- | --- |

(25)

Družba Ryanair bo za storitve, ki jih zagotavlja letališče, plačala enotno pristojbino na zrakoplov (prihod in odhod), in sicer tako imenovano „pristojbino za storitve“, ki bo od podpisa pogodbe znašala [...] na zrakoplov vrste B 737-800. Ta pristojbina se bo s 1. januarjem vsakega leta povečala za [...] v primerjavi s prejšnjim letom, razen če je namembni kraj „nov namembni kraj“ (glej spodaj). Vključuje pristajalno pristojbino, pristojbino za odhod z letališča in pristojbino za zemeljsko oskrbo, vključno z varnostnimi pristojbinami (14). Ne vključuje niti pristojbine za približanje letališču, ki jo pobira nadzorni organ za letalski promet, niti parkirnin za zrakoplove, saj zrakoplovi družbe Ryanair nimajo baze na tem letališču.

| (26) | Če letališče poleg pristojbin, ki so že vključene v „pristojbino za storitve“, uvede varnostne takse ali pristojbine, bo moralo v skladu s Sporazumom te pristojbine pobrati neposredno od potnikov. |
| --- | --- |

(26)

Če letališče poleg pristojbin, ki so že vključene v „pristojbino za storitve“, uvede varnostne takse ali pristojbine, bo moralo v skladu s Sporazumom te pristojbine pobrati neposredno od potnikov.

3.1.2   Pristojbina za nove namembne kraje

| (27) | Slovaški organi pojasnjujejo še, da je treba „nov namembni kraj“ v smislu Sporazuma razumeti kot vsak redni let, ki ga med veljavnostjo urnika v enakem obdobju zadnjega leta pred njegovo uvedbo ni opravljal noben drug letalski prevoznik. Pristojbina se bo uporabila le, če letalska družba opravlja vsaj [...] letov na teden. Pri dodeljevanju namembnega kraja je odločilna oznaka IATA/ICAO letališča; povedano drugače, opredelitev novega namembnega kraja je povezana z letališčem, in ne krajem. Pristojbina za nove namembne kraje zajema enake elemente kot običajna pristojbina za storitve. |
| --- | --- |

(27)

Slovaški organi pojasnjujejo še, da je treba „nov namembni kraj“ v smislu Sporazuma razumeti kot vsak redni let, ki ga med veljavnostjo urnika v enakem obdobju zadnjega leta pred njegovo uvedbo ni opravljal noben drug letalski prevoznik. Pristojbina se bo uporabila le, če letalska družba opravlja vsaj [...] letov na teden. Pri dodeljevanju namembnega kraja je odločilna oznaka IATA/ICAO letališča; povedano drugače, opredelitev novega namembnega kraja je povezana z letališčem, in ne krajem. Pristojbina za nove namembne kraje zajema enake elemente kot običajna pristojbina za storitve.

| (28) | Družba Ryanair plača letališču za vsako dvanajstmesečno obdobje po datumu uvedbe novega namembnega kraja naslednje pristojbine za storitve:






  — | leto 1: [...] na zrakoplov vrste B 737-800 (odhod in prihod), |
| --- | --- | --- |

(28)

Družba Ryanair plača letališču za vsako dvanajstmesečno obdobje po datumu uvedbe novega namembnega kraja naslednje pristojbine za storitve:

—

leto 1: [...] na zrakoplov vrste B 737-800 (odhod in prihod),

| — | leto 2: [...] na zrakoplov vrste B 737-800 (odhod in prihod), |
| --- | --- |

—

leto 2: [...] na zrakoplov vrste B 737-800 (odhod in prihod),

| — | leto 3: [...] na zrakoplov vrste B 737-800 (odhod in prihod), |
| --- | --- |

—

leto 3: [...] na zrakoplov vrste B 737-800 (odhod in prihod),

| — | leto 4: [...] na zrakoplov vrste B 737-800 (odhod in prihod), |
| --- | --- |

—

leto 4: [...] na zrakoplov vrste B 737-800 (odhod in prihod),

| — | leto 5: [...] na zrakoplov vrste B 737-800 (odhod in prihod), |
| --- | --- |

—

leto 5: [...] na zrakoplov vrste B 737-800 (odhod in prihod),

| — | leto 6: [...] na zrakoplov vrste B 737-800 (odhod in prihod), |
| --- | --- |

—

leto 6: [...] na zrakoplov vrste B 737-800 (odhod in prihod),

| — | po šestih letih se bo uporabljala običajna pristojbina za storitve za družbo Ryanair (glej uvodno izjavo 25 zgoraj). |
| --- | --- |

—

po šestih letih se bo uporabljala običajna pristojbina za storitve za družbo Ryanair (glej uvodno izjavo 25 zgoraj).

| (29) | Pristojbine za nove namembne kraje se ne povečajo za [...] vsako leto. |
| --- | --- |

(29)

Pristojbine za nove namembne kraje se ne povečajo za [...] vsako leto.

3.1.3   Druge storitve, ki se zagotavljajo družbi Ryanair

| (30) | Letališče kot odpravnik letov družbi Ryanair zagotavlja tudi možnost rezervacije in posredovanja letalskih vozovnic. Družba Ryanair v skladu s Sporazumom letališču plača provizijo po stopnji [...] za vse nove rezervacije letov družbe Ryanair (brez davkov, taks za spremembo, drugih taks ter pristojbin za storitve za potnike in drugih pristojbin), ki jih letališče proda prek debetne/kreditne kartice. Znesek provizije se določi glede na naslednji razpored:






  — | povprečni mesečni znesek na potnika, ki zapušča letališče, do [...] EUR: [...] provizije od celotnega zneska, |
| --- | --- | --- |

(30)

Letališče kot odpravnik letov družbi Ryanair zagotavlja tudi možnost rezervacije in posredovanja letalskih vozovnic. Družba Ryanair v skladu s Sporazumom letališču plača provizijo po stopnji [...] za vse nove rezervacije letov družbe Ryanair (brez davkov, taks za spremembo, drugih taks ter pristojbin za storitve za potnike in drugih pristojbin), ki jih letališče proda prek debetne/kreditne kartice. Znesek provizije se določi glede na naslednji razpored:

—

povprečni mesečni znesek na potnika, ki zapušča letališče, do [...] EUR: [...] provizije od celotnega zneska,

| — | povprečni mesečni znesek na potnika, ki zapušča letališče, med [...] in [...] EUR: [...] provizije od celotnega zneska, in |
| --- | --- |

—

povprečni mesečni znesek na potnika, ki zapušča letališče, med [...] in [...] EUR: [...] provizije od celotnega zneska, in

| — | povprečni mesečni znesek na potnika, ki zapušča letališče, [...] EUR ali več: [...] provizije od celotnega zneska. |
| --- | --- |

—

povprečni mesečni znesek na potnika, ki zapušča letališče, [...] EUR ali več: [...] provizije od celotnega zneska.

4.   PRIPOMBE TRETJIH OSEB

4.1   Družba BTS

| (31) | Družba BTS je pripombe predložila z dopisom z dne 8. julija 2008. |
| --- | --- |

(31)

Družba BTS je pripombe predložila z dopisom z dne 8. julija 2008.

4.1.1   Odgovornost države za Sporazum

| (32) | Družba BTS je v zvezi s svojimi delničarji dodatno pojasnila, da je bilo ob podpisu Sporazuma (5. decembra 2005) Ministrstvo Slovaške republike za promet, pošto in telekomunikacije edini delničar letališča. Sklad Slovaške republike za nacionalno lastnino je lastninske pravice nad delnicami družbe BTS pridobil šele pozneje v postopku privatizacije. Zato družba BTS meni, da ni pomembno dodatno dokazovati vloge in vpliva Sklada za nacionalno lastnino. |
| --- | --- |

(32)

Družba BTS je v zvezi s svojimi delničarji dodatno pojasnila, da je bilo ob podpisu Sporazuma (5. decembra 2005) Ministrstvo Slovaške republike za promet, pošto in telekomunikacije edini delničar letališča. Sklad Slovaške republike za nacionalno lastnino je lastninske pravice nad delnicami družbe BTS pridobil šele pozneje v postopku privatizacije. Zato družba BTS meni, da ni pomembno dodatno dokazovati vloge in vpliva Sklada za nacionalno lastnino.

| (33) | Družba BTS meni, da popusti, odobreni družbi Ryanair, nikakor niso bili zagotovljeni z državnimi sredstvi, saj družbi BTS kot zasebni delniški družbi niso na voljo državna sredstva. Družba BTS meni, da zgolj dejstvo, da je država lastnica delnic družbe BTS, ne vključuje samodejno državnih sredstev. V skladu s členom 259 Pogodbe ES Pogodba ne razlikuje med lastništvom javnih organov in zasebnih subjektov. |
| --- | --- |

(33)

Družba BTS meni, da popusti, odobreni družbi Ryanair, nikakor niso bili zagotovljeni z državnimi sredstvi, saj družbi BTS kot zasebni delniški družbi niso na voljo državna sredstva. Družba BTS meni, da zgolj dejstvo, da je država lastnica delnic družbe BTS, ne vključuje samodejno državnih sredstev. V skladu s členom 259 Pogodbe ES Pogodba ne razlikuje med lastništvom javnih organov in zasebnih subjektov.

| (34) | Družba BTS pojasnjuje še, da za odločitev o podpisu sporazuma ni odgovorna država, čeprav je ministrstvo kot edini delničar imenovalo člane upravnega odbora, ki so se pogajali o zadevnem sporazumu in ga podpisali. Po njenem mnenju so bili ti člani izbrani v skladu statutom družbe BTS na podlagi preglednih izbirnih postopkov, pri čemer upravni odbor v skladu s slovaškim trgovinskim zakonikom in statutom družbe BTS upravlja dejavnosti družbe ter sprejema poslovne, operativne in organizacijske odločitve, razen če so zanje pristojni drugi organi. Poleg tega mora upravni odbor v skladu s slovaškim trgovinskim zakonikom delovati v korist družbe, pri čemer je odgovoren za povzročeno škodo, razen če se dokaže, da so njegovi člani pri opravljanju svojih nalog ravnali strokovno in v dobri veri v interesu družbe. Člani upravnega odbora so odgovorni, tudi če je njihove ukrepe odobril nadzorni odbor. |
| --- | --- |

(34)

Družba BTS pojasnjuje še, da za odločitev o podpisu sporazuma ni odgovorna država, čeprav je ministrstvo kot edini delničar imenovalo člane upravnega odbora, ki so se pogajali o zadevnem sporazumu in ga podpisali. Po njenem mnenju so bili ti člani izbrani v skladu statutom družbe BTS na podlagi preglednih izbirnih postopkov, pri čemer upravni odbor v skladu s slovaškim trgovinskim zakonikom in statutom družbe BTS upravlja dejavnosti družbe ter sprejema poslovne, operativne in organizacijske odločitve, razen če so zanje pristojni drugi organi. Poleg tega mora upravni odbor v skladu s slovaškim trgovinskim zakonikom delovati v korist družbe, pri čemer je odgovoren za povzročeno škodo, razen če se dokaže, da so njegovi člani pri opravljanju svojih nalog ravnali strokovno in v dobri veri v interesu družbe. Člani upravnega odbora so odgovorni, tudi če je njihove ukrepe odobril nadzorni odbor.

| (35) | Družba BTS pojasnjuje, da je uprava, ki se je pogajala o Sporazumu in ga sklenila, ravnala po lastni presoji in brez posredovanja delničarja. Upravi družbe BTS ni bilo treba poslovne strategije družbe v zvezi s posameznimi prevozniki nikoli predložiti v odobritev delničarju ali kateremu koli drugemu organu. |
| --- | --- |

(35)

Družba BTS pojasnjuje, da je uprava, ki se je pogajala o Sporazumu in ga sklenila, ravnala po lastni presoji in brez posredovanja delničarja. Upravi družbe BTS ni bilo treba poslovne strategije družbe v zvezi s posameznimi prevozniki nikoli predložiti v odobritev delničarju ali kateremu koli drugemu organu.

4.1.2   Cene iz zbornika AIP v primerjavi s cenami iz Sporazuma

| (36) | Letališče glede pristojbin za potnike in pristajalnih pristojbin iz veljavnega zbornika AIP navaja, da se v zadnjih letih niso spremenile. Le leta 2008 so se pristajalne pristojbine znižale za 7 % zaradi večje uporabe letališča. V naslednji preglednici je povzeto gibanje pristojbin med letoma 2003 in 2008.

  Preglednica 2


  Gibanje cen iz zbornika AIP v družbi BTS v SKK












  Pristojbine v SKK | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pristojbine za potnike (na potnika) | 490 | 490 | 490 | 490 | 490 | 490 |
| Pristajalne pristojbine (na eno tono vzletne mase zrakoplova) | 425 | 425 | 425 | 425 | 425 | 395 |

(36)

Letališče glede pristojbin za potnike in pristajalnih pristojbin iz veljavnega zbornika AIP navaja, da se v zadnjih letih niso spremenile. Le leta 2008 so se pristajalne pristojbine znižale za 7 % zaradi večje uporabe letališča. V naslednji preglednici je povzeto gibanje pristojbin med letoma 2003 in 2008.

Preglednica 2

Gibanje cen iz zbornika AIP v družbi BTS v SKK

Pristojbine v SKK

2003

2004

2005

2006

2007

2008

Pristojbine za potnike (na potnika)

490

490

490

490

490

490

Pristajalne pristojbine (na eno tono vzletne mase zrakoplova)

425

425

425

425

425

395

| (37) | Poleg tega letališče meni, da so cene, navedene v zborniku AIP, le priporočene cene, ki za družbo BTS niso zavezujoče. Te cene se uporabljajo za letalske prevoznike, ki v zvezi z družbo BTS nimajo nobene druge pogodbene obveznosti glede števila prog, na katerih opravljajo lete, pogostnosti letov, števila potnikov ali trajanja njihovih operacij na letališču. Družba BTS meni, da mora biti vsak pogodbeni dogovor, ki presega področje uporabe standardnih predpisov iz uredb in norm, medsebojno usklajen, kar se mora odražati v cenah. To operaterju letališča omogoča, da določi različne cene za opravljene storitve glede na obveznosti, ki jih je sprejel letalski prevoznik, da bi čim bolj povečal gospodarske koristi za letališče. |
| --- | --- |

(37)

Poleg tega letališče meni, da so cene, navedene v zborniku AIP, le priporočene cene, ki za družbo BTS niso zavezujoče. Te cene se uporabljajo za letalske prevoznike, ki v zvezi z družbo BTS nimajo nobene druge pogodbene obveznosti glede števila prog, na katerih opravljajo lete, pogostnosti letov, števila potnikov ali trajanja njihovih operacij na letališču. Družba BTS meni, da mora biti vsak pogodbeni dogovor, ki presega področje uporabe standardnih predpisov iz uredb in norm, medsebojno usklajen, kar se mora odražati v cenah. To operaterju letališča omogoča, da določi različne cene za opravljene storitve glede na obveznosti, ki jih je sprejel letalski prevoznik, da bi čim bolj povečal gospodarske koristi za letališče.

| (38) | Družba BTS pojasnjuje še, da Sporazum vključuje klavzulo o medletnem povišanju cene za [...], zato se razlika med cenami za družbo Ryanair in cenami iz zbornika AIP postopno zmanjšuje. V cenah za družbo Ryanair se prav tako ni izrazilo „enkratno“ znižanje cen iz zbornika AIP v letu 2008, zato se je razlika dodatno zmanjšala. |
| --- | --- |

(38)

Družba BTS pojasnjuje še, da Sporazum vključuje klavzulo o medletnem povišanju cene za [...], zato se razlika med cenami za družbo Ryanair in cenami iz zbornika AIP postopno zmanjšuje. V cenah za družbo Ryanair se prav tako ni izrazilo „enkratno“ znižanje cen iz zbornika AIP v letu 2008, zato se je razlika dodatno zmanjšala.

| (39) | Kar zadeva druge objavljene cene iz zbornika AIP, družba BTS pojasnjuje, da pristojbina za približevanje letališču in kontrolo zračnega prometa ni vključena v ceno, o kateri sta se dogovorili družbi BTS in Ryanair, ker te storitve ne zagotavlja družba BTS. Družba BTS pojasnjuje še, da je v skladu z zbornikom AIP, ki je veljal v zadevnem obdobju, parkiranje zrakoplova prvi dve uri brezplačno. Zato družba BTS ne razume, zakaj bi imela družba Ryanair na podlagi Sporazuma kakršne koli dejanske koristi zaradi brezplačnega parkiranja, ker je ta pogoj po eni strani v skladu z veljavnim zbornikom AIP in ker po drugi strani zrakoplovi družbe Ryanair na letališču ne ostanejo več kot dve uri (15). |
| --- | --- |

(39)

Kar zadeva druge objavljene cene iz zbornika AIP, družba BTS pojasnjuje, da pristojbina za približevanje letališču in kontrolo zračnega prometa ni vključena v ceno, o kateri sta se dogovorili družbi BTS in Ryanair, ker te storitve ne zagotavlja družba BTS. Družba BTS pojasnjuje še, da je v skladu z zbornikom AIP, ki je veljal v zadevnem obdobju, parkiranje zrakoplova prvi dve uri brezplačno. Zato družba BTS ne razume, zakaj bi imela družba Ryanair na podlagi Sporazuma kakršne koli dejanske koristi zaradi brezplačnega parkiranja, ker je ta pogoj po eni strani v skladu z veljavnim zbornikom AIP in ker po drugi strani zrakoplovi družbe Ryanair na letališču ne ostanejo več kot dve uri (15).

| (40) | Po mnenju družbe BTS zgoraj navedene informacije kažejo, da pogodbene cene, o katerih sta se dogovorili družbi BTS in Ryanair, kljub različni strukturi niso v nasprotju s priporočenimi cenami iz zbornika AIP, da izražajo obveznosti, ki jih je sprejela družba Ryanair, in da družbi BTS omogočajo gospodarski dobiček, ki je primerljiv ali večji kot pri drugih prevoznikih. Družba BTS še pojasnjuje, da zgolj zaradi popusta na ceno enote ni mogoče trditi, da je bila prejemniku zagotovljena gospodarska prednost. |
| --- | --- |

(40)

Po mnenju družbe BTS zgoraj navedene informacije kažejo, da pogodbene cene, o katerih sta se dogovorili družbi BTS in Ryanair, kljub različni strukturi niso v nasprotju s priporočenimi cenami iz zbornika AIP, da izražajo obveznosti, ki jih je sprejela družba Ryanair, in da družbi BTS omogočajo gospodarski dobiček, ki je primerljiv ali večji kot pri drugih prevoznikih. Družba BTS še pojasnjuje, da zgolj zaradi popusta na ceno enote ni mogoče trditi, da je bila prejemniku zagotovljena gospodarska prednost.

4.1.3   Načelo vlagatelja v tržnem gospodarstvu in sporazum z družbo Ryanair

| (41) | Družba BTS prav tako pojasnjuje, da prvotni namen podpisa Sporazuma ni bil doseganje regionalnega gospodarskega razvoja niti mogočih vhodnih naložb. Navaja, da je bil glavni cilj njene poslovne odločitve povečati prihodke iz letalskih in neletalskih dejavnosti, zmanjšati tveganje in odvisnost od prevoznika SkyEurope, edinega ključnega letalskega prevoznika na letališču, ter stabilizirati gibanje števila potnikov na letališču. Družba BTS meni, da bi vsi ti dejavniki prispevali k povečanju njene tržne vrednosti.

  Preglednica 3


  Razvoj rednega prometa na letališču v obdobju 2004–2007 po številu potnikov














  Redni promet po številu potnikov | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Družba Ryanair | — | 0 % | 62 524 | 8 % | 451 328 | 30 % | 582 135 | 38 % |
| SKYEurope | 329 463 | 71 % | 587 048 | 73 % | 837 325 | 56 % | 815 459 | 53 % |
| ČSA | 85 872 | 19 % | 89 462 | 11 % | 93 955 | 6 % | 91 821 | 6 % |
| Slovenské aerolínie (16) | 25 705 | 6 % | 46 899 | 6 % | 56 165 | 4 % | 3 568 | 0 % |
| AIR Slovakia | 22 115 | 5 % | 22 408 | 3 % | 44 349 | 3 % | 58 379 | 4 % |
| Skupaj | 463 155 | 100 % | 808 341 | 100 % | 1 483 122 | 100 % | 1 551 362 | 100 % |

(41)

Družba BTS prav tako pojasnjuje, da prvotni namen podpisa Sporazuma ni bil doseganje regionalnega gospodarskega razvoja niti mogočih vhodnih naložb. Navaja, da je bil glavni cilj njene poslovne odločitve povečati prihodke iz letalskih in neletalskih dejavnosti, zmanjšati tveganje in odvisnost od prevoznika SkyEurope, edinega ključnega letalskega prevoznika na letališču, ter stabilizirati gibanje števila potnikov na letališču. Družba BTS meni, da bi vsi ti dejavniki prispevali k povečanju njene tržne vrednosti.

Preglednica 3

Razvoj rednega prometa na letališču v obdobju 2004–2007 po številu potnikov

Redni promet po številu potnikov

2004

2005

2006

2007

Družba Ryanair

—

0 %

62 524

8 %

451 328

30 %

582 135

38 %

SKYEurope

329 463

71 %

587 048

73 %

837 325

56 %

815 459

53 %

ČSA

85 872

19 %

89 462

11 %

93 955

6 %

91 821

6 %

Slovenské aerolínie (16)

25 705

6 %

46 899

6 %

56 165

4 %

3 568

0 %

AIR Slovakia

22 115

5 %

22 408

3 %

44 349

3 %

58 379

4 %

Skupaj

463 155

100 %

808 341

100 %

1 483 122

100 %

1 551 362

100 %

| (42) | Poleg tega družba BTS trdi, da je bil Sporazum sklenjen decembra 2005, zato bi bilo treba za primerjavo uporabiti podatke, ki so bili takrat na voljo, tj. letališke pristojbine, ki so se uporabljale na drugih evropskih letališčih, ki so konkurenti družbe BTS pri privabljanju letalskih prevoznikov, kakršen je družba Ryanair. |
| --- | --- |

(42)

Poleg tega družba BTS trdi, da je bil Sporazum sklenjen decembra 2005, zato bi bilo treba za primerjavo uporabiti podatke, ki so bili takrat na voljo, tj. letališke pristojbine, ki so se uporabljale na drugih evropskih letališčih, ki so konkurenti družbe BTS pri privabljanju letalskih prevoznikov, kakršen je družba Ryanair.

| (43) | Družba BTS trdi tudi, da je splošno znano, da letališča v zasebni lasti običajno zagotavljajo popuste letalskim družbam, ker pričakujejo rast donosov letališča. Če se primerjajo cene enot kot take, ne da bi se upoštevali gospodarske koristi in učinki za letališče, se lahko zdi, da popusti, ki so bili odobreni družbi Ryanair, zagotavljajo gospodarsko prednost. Družba BTS meni, da cen enot ni mogoče ocenjevati ločeno od preučitve drugih pogodbenih dogovorov ter števila prepeljanih potnikov, skupnega letnega števila potnikov, mase zrakoplovov, rednosti in števila letov v letu, sezonskih letov in povezanih stroškov ter drugih dejavnikov, ki vplivajo na donosnost letališča kot tako. Vsi ti dejavniki vplivajo na prihodke in stroške letališča ter jih je treba upoštevati pri primerjavi cen, ki se zaračunajo posameznim prevoznikom. |
| --- | --- |

(43)

Družba BTS trdi tudi, da je splošno znano, da letališča v zasebni lasti običajno zagotavljajo popuste letalskim družbam, ker pričakujejo rast donosov letališča. Če se primerjajo cene enot kot take, ne da bi se upoštevali gospodarske koristi in učinki za letališče, se lahko zdi, da popusti, ki so bili odobreni družbi Ryanair, zagotavljajo gospodarsko prednost. Družba BTS meni, da cen enot ni mogoče ocenjevati ločeno od preučitve drugih pogodbenih dogovorov ter števila prepeljanih potnikov, skupnega letnega števila potnikov, mase zrakoplovov, rednosti in števila letov v letu, sezonskih letov in povezanih stroškov ter drugih dejavnikov, ki vplivajo na donosnost letališča kot tako. Vsi ti dejavniki vplivajo na prihodke in stroške letališča ter jih je treba upoštevati pri primerjavi cen, ki se zaračunajo posameznim prevoznikom.

| (44) | Družba BTS meni, da je ob sklenitvi Sporazuma delovala kot zasebni vlagatelj v tržnem gospodarstvu. Pred podpisom Sporazuma z družbo Ryanair je izvedla finančne izračune glede njegove donosnosti. Med upravo družbe BTS in družbo Ryanair je potekalo več konferenčnih pogovorov, na katerih so se udeleženci pogajali glede pogojev. V izračunih družbe BTS so bili ocenjeni stroški in pričakovani prihodki na podlagi Sporazuma, pri čemer so ti izračuni temeljili na izkušnjah različnih letališč z nizkocenovnimi prevozniki. |
| --- | --- |

(44)

Družba BTS meni, da je ob sklenitvi Sporazuma delovala kot zasebni vlagatelj v tržnem gospodarstvu. Pred podpisom Sporazuma z družbo Ryanair je izvedla finančne izračune glede njegove donosnosti. Med upravo družbe BTS in družbo Ryanair je potekalo več konferenčnih pogovorov, na katerih so se udeleženci pogajali glede pogojev. V izračunih družbe BTS so bili ocenjeni stroški in pričakovani prihodki na podlagi Sporazuma, pri čemer so ti izračuni temeljili na izkušnjah različnih letališč z nizkocenovnimi prevozniki.

| (45) | Družba BTS pojasnjuje tudi, da je imelo letališče ob sklenitvi Sporazuma zadostne operativne zmogljivosti za povečanje števila potnikov v naslednjih letih, zato ni pričakovalo dodatnega povišanja stalnih stroškov zaradi povečanja zmogljivosti. Prav tako navaja, da bi se sporazum z drugim letalskim prevoznikom, ki bi omogočil primerljivo povečanje števila potnikov kot družba Ryanair, sklenil pod primerljivimi pogoji. V zvezi z naravo storitev, ki jih družba BTS zagotavlja potnikom in zrakoplovom družbe Ryanair, družba BTS pojasnjuje, da so te storitve precej cenejše kot storitve, ki se zagotavljajo običajnim prevoznikom. |
| --- | --- |

(45)

Družba BTS pojasnjuje tudi, da je imelo letališče ob sklenitvi Sporazuma zadostne operativne zmogljivosti za povečanje števila potnikov v naslednjih letih, zato ni pričakovalo dodatnega povišanja stalnih stroškov zaradi povečanja zmogljivosti. Prav tako navaja, da bi se sporazum z drugim letalskim prevoznikom, ki bi omogočil primerljivo povečanje števila potnikov kot družba Ryanair, sklenil pod primerljivimi pogoji. V zvezi z naravo storitev, ki jih družba BTS zagotavlja potnikom in zrakoplovom družbe Ryanair, družba BTS pojasnjuje, da so te storitve precej cenejše kot storitve, ki se zagotavljajo običajnim prevoznikom.

| (46) | Družba BTS še pojasnjuje, da je prihodek na podlagi sporazuma z družbo Ryanair tok „zagotovljenega prihodka“. Razlog za to je zlasti, da mora družba Ryanair v skladu s členom 2.1 Sporazuma družbi BTS v obdobju od 1. julija 2009 do 30. junija 2016 plačevati za najmanj [...] letov na dan, tudi če bi v tem obdobju opravila manj letov. Družba BTS meni, da ta zaveza družbe Ryanair omogoča boljše načrtovanje dolgoročnih naložb na letališču. Poleg tega pojasnjuje, da so se zaradi družbe Ryanair neletalski prihodki na letališču znatno povečali. |
| --- | --- |

(46)

Družba BTS še pojasnjuje, da je prihodek na podlagi sporazuma z družbo Ryanair tok „zagotovljenega prihodka“. Razlog za to je zlasti, da mora družba Ryanair v skladu s členom 2.1 Sporazuma družbi BTS v obdobju od 1. julija 2009 do 30. junija 2016 plačevati za najmanj [...] letov na dan, tudi če bi v tem obdobju opravila manj letov. Družba BTS meni, da ta zaveza družbe Ryanair omogoča boljše načrtovanje dolgoročnih naložb na letališču. Poleg tega pojasnjuje, da so se zaradi družbe Ryanair neletalski prihodki na letališču znatno povečali.

| (47) | Družba BTS v zvezi z mehanizmom za uporabo popusta iz Sporazuma za nove namembne kraje poudarja, da popusta ni mogoče izračunati glede na prvo leto veljavnosti Sporazuma, ampak ga je mogoče izračunati glede na prvih dvanajst mesecev od vzpostavitve povezav z zadevnimi namembnimi kraji. |
| --- | --- |

(47)

Družba BTS v zvezi z mehanizmom za uporabo popusta iz Sporazuma za nove namembne kraje poudarja, da popusta ni mogoče izračunati glede na prvo leto veljavnosti Sporazuma, ampak ga je mogoče izračunati glede na prvih dvanajst mesecev od vzpostavitve povezav z zadevnimi namembnimi kraji.

| (48) | Kar zadeva popuste za tako imenovane „nove namembne kraje“, družba BTS meni, da tak popust ne pomeni selektivne gospodarske prednosti za družbo Ryanair, ker je družba BTS pripravljena znižane cene odobriti le za namembne kraje, ki izpolnjujejo ustrezna merila iz Sporazuma in letališču omogočajo gospodarski dobiček. Poudarja tudi, da je prevoznik do znižane cene upravičen le, če je to redni namembni kraj z vsaj [...] leti na teden. Ob pričakovani najmanjši uporabi zmogljivosti zrakoplova B 737-800 (63 %) (17) to pomeni vsaj 90 000 novih potnikov na leto, kar znaša več kot 6,5 % vseh potnikov na letališču ob podpisu Sporazuma in še vedno več kot 4,3 % skupnega števila potnikov na letališču v letu 2007. |
| --- | --- |

(48)

Kar zadeva popuste za tako imenovane „nove namembne kraje“, družba BTS meni, da tak popust ne pomeni selektivne gospodarske prednosti za družbo Ryanair, ker je družba BTS pripravljena znižane cene odobriti le za namembne kraje, ki izpolnjujejo ustrezna merila iz Sporazuma in letališču omogočajo gospodarski dobiček. Poudarja tudi, da je prevoznik do znižane cene upravičen le, če je to redni namembni kraj z vsaj [...] leti na teden. Ob pričakovani najmanjši uporabi zmogljivosti zrakoplova B 737-800 (63 %) (17) to pomeni vsaj 90 000 novih potnikov na leto, kar znaša več kot 6,5 % vseh potnikov na letališču ob podpisu Sporazuma in še vedno več kot 4,3 % skupnega števila potnikov na letališču v letu 2007.

| (49) | Hkrati je treba poudariti, da je do zdaj od podpisa Sporazuma le eden od namembnih krajev družbe Ryanair izpolnil pogoje za odobritev popusta, in sicer Frankfurt-Hahn. Ob podpisu Sporazuma ni noben drug letalski prevoznik opravljal rednih letov v ta namembni kraj, niti jih ne opravlja zdaj, zato družba Ryanair ni prevzela obstoječih potnikov drugega letalskega prevoznika. |
| --- | --- |

(49)

Hkrati je treba poudariti, da je do zdaj od podpisa Sporazuma le eden od namembnih krajev družbe Ryanair izpolnil pogoje za odobritev popusta, in sicer Frankfurt-Hahn. Ob podpisu Sporazuma ni noben drug letalski prevoznik opravljal rednih letov v ta namembni kraj, niti jih ne opravlja zdaj, zato družba Ryanair ni prevzela obstoječih potnikov drugega letalskega prevoznika.

| (50) | Poleg tega družba BTS pojasnjuje, da če letalski prevoznik izpolnjuje pogoje za „nov namembni kraj“, je gospodarski dobiček zaradi takega namembnega kraja tudi po odobritvi največjega popusta v prvem letu več kot [...] na leto, kar je [...] več kot za običajen povprečni namembni kraj, v katerega trikrat na teden leti drug prevoznik na podlagi cen iz zbornika AIP (tj. [...]) in skoraj [...] več kot za namembni kraj drugega prevoznika s petimi leti na teden na podlagi cen iz zbornika AIP (tj. [...]). |
| --- | --- |

(50)

Poleg tega družba BTS pojasnjuje, da če letalski prevoznik izpolnjuje pogoje za „nov namembni kraj“, je gospodarski dobiček zaradi takega namembnega kraja tudi po odobritvi največjega popusta v prvem letu več kot [...] na leto, kar je [...] več kot za običajen povprečni namembni kraj, v katerega trikrat na teden leti drug prevoznik na podlagi cen iz zbornika AIP (tj. [...]) in skoraj [...] več kot za namembni kraj drugega prevoznika s petimi leti na teden na podlagi cen iz zbornika AIP (tj. [...]).

| (51) | Družba BTS meni, da nov namembni kraj pomembno prispeva k rasti in razvoju letališča zlasti zaradi večje izkoriščenosti letaliških zmogljivosti (zgradbe terminala in vzletno-pristajalnih stez), pri čemer dobiček zaradi visokih prihodkov, pridobljenih na podlagi uvedbe takega novega namembnega kraja, izrazito presega odobrene popuste ter pomembno prispeva k obstoječim stalnim stroškom družbe (18) in hkrati k vzdržnosti cen za storitve, ki jih zagotavlja letališče (glej gibanje cen iz zbornika AIP). Družba BTS prav tako navaja, da tak nov namembni kraj prispeva tudi k povečanju deleža rednega prometa na letališču in zmanjšuje neredno uporabo letaliških zmogljivosti zaradi (čarterskih) letov v poletni sezoni, ki so najpomembnejši dejavniki, ki vplivajo na potrebo po naložbah v nove letališke zmogljivosti in obremenjujejo proračun letališča zaradi amortizacij in obresti ter posledično ustvarjajo potrebo po zvišanju cen za opravljene storitve. |
| --- | --- |

(51)

Družba BTS meni, da nov namembni kraj pomembno prispeva k rasti in razvoju letališča zlasti zaradi večje izkoriščenosti letaliških zmogljivosti (zgradbe terminala in vzletno-pristajalnih stez), pri čemer dobiček zaradi visokih prihodkov, pridobljenih na podlagi uvedbe takega novega namembnega kraja, izrazito presega odobrene popuste ter pomembno prispeva k obstoječim stalnim stroškom družbe (18) in hkrati k vzdržnosti cen za storitve, ki jih zagotavlja letališče (glej gibanje cen iz zbornika AIP). Družba BTS prav tako navaja, da tak nov namembni kraj prispeva tudi k povečanju deleža rednega prometa na letališču in zmanjšuje neredno uporabo letaliških zmogljivosti zaradi (čarterskih) letov v poletni sezoni, ki so najpomembnejši dejavniki, ki vplivajo na potrebo po naložbah v nove letališke zmogljivosti in obremenjujejo proračun letališča zaradi amortizacij in obresti ter posledično ustvarjajo potrebo po zvišanju cen za opravljene storitve.

| (52) | Družba BTS pojasnjuje tudi, da je treba pri pogojih za odobritev popustov za nove namembne kraje upoštevati pogostnost sedmih letov na teden, kar je družba Ryanair izpolnila le za Frankfurt-Hahn. Vendar je družba Ryanair uvedla več „novih“ namembnih krajev, za katere ni pridobila popustov zaradi nezadostne tedenske pogostnosti letov (na primer Stockholm-Skavsta, East Midlands, Bristol in Bremen). |
| --- | --- |

(52)

Družba BTS pojasnjuje tudi, da je treba pri pogojih za odobritev popustov za nove namembne kraje upoštevati pogostnost sedmih letov na teden, kar je družba Ryanair izpolnila le za Frankfurt-Hahn. Vendar je družba Ryanair uvedla več „novih“ namembnih krajev, za katere ni pridobila popustov zaradi nezadostne tedenske pogostnosti letov (na primer Stockholm-Skavsta, East Midlands, Bristol in Bremen).

| (53) | Kar zadeva donosnost prog, družba BTS pojasnjuje, da teh informacij nima na voljo in da jo lahko oceni le letalski prevoznik. Odkar je družba Ryanair začela leteti na letališče BTS, je ukinila le eno progo (Bratislava–Bremen, Nemčija). Proga je bila ukinjena po osmih mesecih, čeprav je družba Ryanair zanjo plačala dogovorjeno ceno (ki je bila nižja od cene iz zbornika AIP). Družba BTS poudarja, da to kaže, da odobritev popusta za namembne kraje v običajnih tržnih okoliščinah ne zadostuje za ohranitev nedonosne proge. |
| --- | --- |

(53)

Kar zadeva donosnost prog, družba BTS pojasnjuje, da teh informacij nima na voljo in da jo lahko oceni le letalski prevoznik. Odkar je družba Ryanair začela leteti na letališče BTS, je ukinila le eno progo (Bratislava–Bremen, Nemčija). Proga je bila ukinjena po osmih mesecih, čeprav je družba Ryanair zanjo plačala dogovorjeno ceno (ki je bila nižja od cene iz zbornika AIP). Družba BTS poudarja, da to kaže, da odobritev popusta za namembne kraje v običajnih tržnih okoliščinah ne zadostuje za ohranitev nedonosne proge.

4.1.4   Združljivost pomoči

| (54) | Družba BTS meni, da se družbi Ryanair na podlagi Sporazuma ni zagotovila prednost, saj je temeljil na tržnih pogojih, in da zato ne pomeni državne pomoči. Zato ni pojasnila meril združljivosti. |
| --- | --- |

(54)

Družba BTS meni, da se družbi Ryanair na podlagi Sporazuma ni zagotovila prednost, saj je temeljil na tržnih pogojih, in da zato ne pomeni državne pomoči. Zato ni pojasnila meril združljivosti.

| (55) | Družba BTS prav tako meni, da smernice iz leta 2005 niso pravno zavezujoč dokument iz zakonodaje Skupnosti, tj. niso zavezujoče za države članice EU ter fizične in pravne osebe. Zavezujoči so le uredbe, direktive in sklepi. Priporočila in mnenja nimajo zavezujočega učinka. Poleg tega družba BTS trdi, da je bil Sporazum sklenjen 5. decembra 2005, medtem ko so bile smernice iz leta 2005 objavljene 9. decembra 2005 in se v tej zadevi ne morejo uporabiti za nazaj. |
| --- | --- |

(55)

Družba BTS prav tako meni, da smernice iz leta 2005 niso pravno zavezujoč dokument iz zakonodaje Skupnosti, tj. niso zavezujoče za države članice EU ter fizične in pravne osebe. Zavezujoči so le uredbe, direktive in sklepi. Priporočila in mnenja nimajo zavezujočega učinka. Poleg tega družba BTS trdi, da je bil Sporazum sklenjen 5. decembra 2005, medtem ko so bile smernice iz leta 2005 objavljene 9. decembra 2005 in se v tej zadevi ne morejo uporabiti za nazaj.

4.2   Družba Ryanair

| (56) | Družba Ryanair je v pripombah z dne 8. avgusta 2008 najprej navedla, da je bil po njenem mnenju začetek formalnega postopka preiskave neupravičen in nepotreben. Prav tako je obžalovala, da ji Komisija ni dala možnosti sodelovanja pri predhodni preiskavi. |
| --- | --- |

(56)

Družba Ryanair je v pripombah z dne 8. avgusta 2008 najprej navedla, da je bil po njenem mnenju začetek formalnega postopka preiskave neupravičen in nepotreben. Prav tako je obžalovala, da ji Komisija ni dala možnosti sodelovanja pri predhodni preiskavi.

| (57) | Družba Ryanair v zvezi z vsebino zadeve meni, da bi morala Komisija izhajati iz standardnih trgovinskih dogovorov in, med drugim, dokazov o primerljivih letališčih, ki jih je družba Ryanair predložila v preiskavi v zadevi Charleroi, ter na tej podlagi ugotoviti, da je zadevni sporazum v skladu z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu in torej ne pomeni državne pomoči. |
| --- | --- |

(57)

Družba Ryanair v zvezi z vsebino zadeve meni, da bi morala Komisija izhajati iz standardnih trgovinskih dogovorov in, med drugim, dokazov o primerljivih letališčih, ki jih je družba Ryanair predložila v preiskavi v zadevi Charleroi, ter na tej podlagi ugotoviti, da je zadevni sporazum v skladu z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu in torej ne pomeni državne pomoči.

4.2.1   Odgovornost države za Sporazum

| (58) | V zvezi s financiranjem sporazuma z državnimi sredstvi in odgovornostjo slovaških organov zanj družba Ryanair meni, da je družba BTS ob sklenitvi Sporazuma ravnala neodvisno in da torej ni šlo za državni ukrep. |
| --- | --- |

(58)

V zvezi s financiranjem sporazuma z državnimi sredstvi in odgovornostjo slovaških organov zanj družba Ryanair meni, da je družba BTS ob sklenitvi Sporazuma ravnala neodvisno in da torej ni šlo za državni ukrep.

| (59) | Po mnenju družbe Ryanair se zdi, da je bil pritožnik pristranski, saj je nasprotovanje družbe Ryanair prevzemu letališča BTS s strani dunajskega letališča in čas sklenitve Sporazuma sprejel kot dokaza o dodelitvi državne pomoči, ter da je zato precenil dejanski obseg domnevne prednosti, odobrene družbi Ryanair. |
| --- | --- |

(59)

Po mnenju družbe Ryanair se zdi, da je bil pritožnik pristranski, saj je nasprotovanje družbe Ryanair prevzemu letališča BTS s strani dunajskega letališča in čas sklenitve Sporazuma sprejel kot dokaza o dodelitvi državne pomoči, ter da je zato precenil dejanski obseg domnevne prednosti, odobrene družbi Ryanair.

| (60) | Čeprav družba Ryanair potrjuje, da je dejansko imela pomisleke glede konkurence v zvezi z izbiro kupca v procesu privatizacije družbe BTS (19), bi bilo po njenem mnenju na podlagi njenega stališča nesmiselno sklepati, da nasprotuje privatizaciji letališča oziroma prevzemu družbe BTS s strani dunajskega letališča, ker naj bi se Sporazum zaradi potrebe po državni pomoči lahko uporabljal le, če bi bilo letališče v javni lasti. Družba Ryanair še pojasnjuje, da ni nasprotovala privatizaciji družbe BTS kot taki, ampak je nasprotovala izbranemu kupcu (dunajskemu letališču), saj bi to odpravilo konkurenčni pritisk letališča Bratislava na dunajsko letališče ter letalskim družbam, ki želijo leteti na interesno območje, ki zajema dele Slovaške republike, Avstrije, Madžarske in Češke, odvzelo možnosti. |
| --- | --- |

(60)

Čeprav družba Ryanair potrjuje, da je dejansko imela pomisleke glede konkurence v zvezi z izbiro kupca v procesu privatizacije družbe BTS (19), bi bilo po njenem mnenju na podlagi njenega stališča nesmiselno sklepati, da nasprotuje privatizaciji letališča oziroma prevzemu družbe BTS s strani dunajskega letališča, ker naj bi se Sporazum zaradi potrebe po državni pomoči lahko uporabljal le, če bi bilo letališče v javni lasti. Družba Ryanair še pojasnjuje, da ni nasprotovala privatizaciji družbe BTS kot taki, ampak je nasprotovala izbranemu kupcu (dunajskemu letališču), saj bi to odpravilo konkurenčni pritisk letališča Bratislava na dunajsko letališče ter letalskim družbam, ki želijo leteti na interesno območje, ki zajema dele Slovaške republike, Avstrije, Madžarske in Češke, odvzelo možnosti.

| (61) | Kar zadeva čas sklenitve Sporazuma, družba Ryanair pojasnjuje, da je njegova sklenitev sledila dolgemu obdobju priprav in pogajanj med družbama Ryanair in BTS, ki se je začelo že decembra 2003 ali celo prej. Sporazum je bil dejansko sklenjen 5. decembra 2005, medtem ko je bil zadnji dan za predložitev ponudb 24. januar 2006, tj. več kot mesec in pol pozneje. |
| --- | --- |

(61)

Kar zadeva čas sklenitve Sporazuma, družba Ryanair pojasnjuje, da je njegova sklenitev sledila dolgemu obdobju priprav in pogajanj med družbama Ryanair in BTS, ki se je začelo že decembra 2003 ali celo prej. Sporazum je bil dejansko sklenjen 5. decembra 2005, medtem ko je bil zadnji dan za predložitev ponudb 24. januar 2006, tj. več kot mesec in pol pozneje.

| (62) | Poleg tega družba Ryanair pojasnjuje, da je med septembrom 2005 in marcem 2006 načrtovala prejem 20 zrakoplovov, pri čemer naj bi bili največ štirje namenjeni za lete na letališče BTS. Zaradi teh operativnih razlogov postopka za sklenitev Sporazuma ni bilo mogoče odložiti za več kot deset mesecev do zaključka privatizacijskih ponudb in odobritve s strani Protimonopolnega urada Slovaške republike (pri čemer je bil prvi rok 15. avgust 2006, ki je bil podaljšan za 45 dni do oktobra 2006). |
| --- | --- |

(62)

Poleg tega družba Ryanair pojasnjuje, da je med septembrom 2005 in marcem 2006 načrtovala prejem 20 zrakoplovov, pri čemer naj bi bili največ štirje namenjeni za lete na letališče BTS. Zaradi teh operativnih razlogov postopka za sklenitev Sporazuma ni bilo mogoče odložiti za več kot deset mesecev do zaključka privatizacijskih ponudb in odobritve s strani Protimonopolnega urada Slovaške republike (pri čemer je bil prvi rok 15. avgust 2006, ki je bil podaljšan za 45 dni do oktobra 2006).

4.2.2   Pojasnila v zvezi z zbornikom AIP in pristojbinami za storitve na letališču

| (63) | Kar zadeva zbornik AIP, družba Ryanair meni, da ta dokument daje le smernice, družbe BTS pa ne zavezuje pri pogajanjih z letalskimi družbami. Poleg tega so tudi v zborniku AIP določeni posebni popusti in izjeme od njegovih določb, s čimer je javno objavljena možnost odobritve popustov, o kateri se operaterji letališč in letalske družbe pogajajo za vsak primer posebej. |
| --- | --- |

(63)

Kar zadeva zbornik AIP, družba Ryanair meni, da ta dokument daje le smernice, družbe BTS pa ne zavezuje pri pogajanjih z letalskimi družbami. Poleg tega so tudi v zborniku AIP določeni posebni popusti in izjeme od njegovih določb, s čimer je javno objavljena možnost odobritve popustov, o kateri se operaterji letališč in letalske družbe pogajajo za vsak primer posebej.

| (64) | V zvezi s standardno parkirnino, ki se uporablja, če je zrakoplov parkiran več kot dve uri, družba Ryanair pojasnjuje, da se ta pristojbina zanjo ne uporablja zaradi posebne narave njenih operacij in dejstva, da Bratislava ni „baza“ družbe Ryanair. Zrakoplovi družbe Ryanair na letališču BTS niso nikoli parkirani in zaradi hitrega postopka priprave na povratni let na letališču vsakokrat ostanejo le 25 minut, pri čemer niso nikoli parkirani na namenskih parkirnih površinah. |
| --- | --- |

(64)

V zvezi s standardno parkirnino, ki se uporablja, če je zrakoplov parkiran več kot dve uri, družba Ryanair pojasnjuje, da se ta pristojbina zanjo ne uporablja zaradi posebne narave njenih operacij in dejstva, da Bratislava ni „baza“ družbe Ryanair. Zrakoplovi družbe Ryanair na letališču BTS niso nikoli parkirani in zaradi hitrega postopka priprave na povratni let na letališču vsakokrat ostanejo le 25 minut, pri čemer niso nikoli parkirani na namenskih parkirnih površinah.

| (65) | Družba Ryanair v zvezi z uvajanjem novih pristojbin meni, da je razlaga Komisije zavajajoča, saj domneva, da se nove pristojbine za družbo Ryanair ne bodo uporabljale. Vendar bo te pristojbine namesto družbe Ryanair neposredno pobirala družba BTS. Družba Ryanair še pojasnjuje, da bi take pristojbine, če bi jih neposredno pobirala družba Ryanair, negativno vplivale na njen poslovni model in število potnikov. |
| --- | --- |

(65)

Družba Ryanair v zvezi z uvajanjem novih pristojbin meni, da je razlaga Komisije zavajajoča, saj domneva, da se nove pristojbine za družbo Ryanair ne bodo uporabljale. Vendar bo te pristojbine namesto družbe Ryanair neposredno pobirala družba BTS. Družba Ryanair še pojasnjuje, da bi take pristojbine, če bi jih neposredno pobirala družba Ryanair, negativno vplivale na njen poslovni model in število potnikov.

| (66) | Poleg tega navaja, da če bi se nekatere standardne pristojbine na letališču odpravile ali zmanjšale, od tega ne bi imela nobene koristi, saj se združena pristojbina za pristajanje, odhod z letališča in odpremo iz Sporazuma ne zniža, kadar se znižajo standardne pristojbine na letališču. To je tveganje, ki ga je družba Ryanair prevzela ob sklenitvi Sporazuma. To se je tudi dejansko zgodilo, saj se je pristajalna pristojbina januarja 2008 znižala za 7,1 %. Poleg tega je v Sporazumu določeno letno povišanje pristojbine za storitve za [...]. |
| --- | --- |

(66)

Poleg tega navaja, da če bi se nekatere standardne pristojbine na letališču odpravile ali zmanjšale, od tega ne bi imela nobene koristi, saj se združena pristojbina za pristajanje, odhod z letališča in odpremo iz Sporazuma ne zniža, kadar se znižajo standardne pristojbine na letališču. To je tveganje, ki ga je družba Ryanair prevzela ob sklenitvi Sporazuma. To se je tudi dejansko zgodilo, saj se je pristajalna pristojbina januarja 2008 znižala za 7,1 %. Poleg tega je v Sporazumu določeno letno povišanje pristojbine za storitve za [...].

4.2.3   Sporazum in načelo vlagatelja v tržnem gospodarstvu

| (67) | Družba Ryanair nasprotuje predhodnim ugotovitvam Komisije, da načelo vlagatelja v tržnem gospodarstvu ni bilo izpolnjeno, ker so slovaški organi med prednosti Sporazuma uvrstili regionalni gospodarski razvoj in mogoči vhodni tok naložb ter druge sekundarne in terciarne gospodarske učinke. |
| --- | --- |

(67)

Družba Ryanair nasprotuje predhodnim ugotovitvam Komisije, da načelo vlagatelja v tržnem gospodarstvu ni bilo izpolnjeno, ker so slovaški organi med prednosti Sporazuma uvrstili regionalni gospodarski razvoj in mogoči vhodni tok naložb ter druge sekundarne in terciarne gospodarske učinke.

| (68) | Poleg tega pojasnjuje, da je bil glavni cilj družbe BTS čim bolj povečati število potnikov in konkurirati na trgu letaliških storitev ter da je družba BTS svojo odločitev utemeljila z redno posodobljenimi finančnimi analizami, kar potrjujejo tudi izmenjave dopisov med družbama BTS in Ryanair v dolgotrajnem procesu pogajanj, ki se je začel decembra 2003. Družba Ryanair navaja, da je v dopisu družbe BTS z dne 12. decembra 2003, ki vključuje vmesno ponudbo popustov, na primer navedeno, da je letališče izvedlo finančne analize stroškov in koristi. Družba Ryanair še navaja, da tudi e-pošta z dne 16. novembra 2004 kaže, da je družba BTS analizirala tveganja v zvezi s Sporazumom, tako da je v pristojbino za storitve vključila le pristojbine v lastni pristojnosti (v pristojbine za storitve na primer ni vključena kontrola zračnega prometa, saj zanjo družba BTS ni pristojna). Družba Ryanair navaja tudi primer, ko je družbi BTS predložila poročilo UNISYS, ki se je nanašalo na zmogljivosti sekundarnih letališč, da prevzamejo nekaj prometa primarnih letališč. |
| --- | --- |

(68)

Poleg tega pojasnjuje, da je bil glavni cilj družbe BTS čim bolj povečati število potnikov in konkurirati na trgu letaliških storitev ter da je družba BTS svojo odločitev utemeljila z redno posodobljenimi finančnimi analizami, kar potrjujejo tudi izmenjave dopisov med družbama BTS in Ryanair v dolgotrajnem procesu pogajanj, ki se je začel decembra 2003. Družba Ryanair navaja, da je v dopisu družbe BTS z dne 12. decembra 2003, ki vključuje vmesno ponudbo popustov, na primer navedeno, da je letališče izvedlo finančne analize stroškov in koristi. Družba Ryanair še navaja, da tudi e-pošta z dne 16. novembra 2004 kaže, da je družba BTS analizirala tveganja v zvezi s Sporazumom, tako da je v pristojbino za storitve vključila le pristojbine v lastni pristojnosti (v pristojbine za storitve na primer ni vključena kontrola zračnega prometa, saj zanjo družba BTS ni pristojna). Družba Ryanair navaja tudi primer, ko je družbi BTS predložila poročilo UNISYS, ki se je nanašalo na zmogljivosti sekundarnih letališč, da prevzamejo nekaj prometa primarnih letališč.

| (69) | Družba Ryanair pojasnjuje, da so pristojbine, ki jih plačuje družbi BTS, podobne ali celo višje kot pristojbine na drugih primerljivih letališčih (na primer na letališču Blackpool v Združenem kraljestvu, ki je v zasebni lasti). Družba Ryanair tudi trdi, da je Komisiji med upravno in sodno fazo v zadevi Charleroi večkrat predložila primere pristojbin na več letališčih, ki so v zasebni lasti ali se zasebno financirajo, pri čemer se za nadaljnja pojasnila sklicuje na trditve, podatke in ugotovitve iz navedene zadeve. Meni, da ni potrebe po zapleteni gospodarski oceni, saj bi morala zadostovati preprosta primerjava letaliških pristojbin na različnih letališčih, ki so v zasebni lasti ali se zasebno financirajo. |
| --- | --- |

(69)

Družba Ryanair pojasnjuje, da so pristojbine, ki jih plačuje družbi BTS, podobne ali celo višje kot pristojbine na drugih primerljivih letališčih (na primer na letališču Blackpool v Združenem kraljestvu, ki je v zasebni lasti). Družba Ryanair tudi trdi, da je Komisiji med upravno in sodno fazo v zadevi Charleroi večkrat predložila primere pristojbin na več letališčih, ki so v zasebni lasti ali se zasebno financirajo, pri čemer se za nadaljnja pojasnila sklicuje na trditve, podatke in ugotovitve iz navedene zadeve. Meni, da ni potrebe po zapleteni gospodarski oceni, saj bi morala zadostovati preprosta primerjava letaliških pristojbin na različnih letališčih, ki so v zasebni lasti ali se zasebno financirajo.

| (70) | Družba Ryanair tudi meni, da je s svojo zavezo, da bo od 1. julija 2009 z letališča v Bratislavi letela na vsaj [...] progah na dan – kar pomeni več kot dva milijona potnikov na leto ob predpostavki 75-odsotnega faktorja zasedenosti –, letališču zagotovila stalen prihodek. Poleg tega družba Ryanair poudarja, da bi ta prihodek jamčila kazen v višini pristojbin za [...] prog na dan, če družba Ryanair te zaveze ne bi izpolnila. Zato meni, da so se nižje pristojbine na letališču uporabile za zagotovitev gospodarske prednosti in so torej v skladu z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu. |
| --- | --- |

(70)

Družba Ryanair tudi meni, da je s svojo zavezo, da bo od 1. julija 2009 z letališča v Bratislavi letela na vsaj [...] progah na dan – kar pomeni več kot dva milijona potnikov na leto ob predpostavki 75-odsotnega faktorja zasedenosti –, letališču zagotovila stalen prihodek. Poleg tega družba Ryanair poudarja, da bi ta prihodek jamčila kazen v višini pristojbin za [...] prog na dan, če družba Ryanair te zaveze ne bi izpolnila. Zato meni, da so se nižje pristojbine na letališču uporabile za zagotovitev gospodarske prednosti in so torej v skladu z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu.

| (71) | Poleg tega pristojbina za storitve za nove namembne kraje temelji na pogostnosti letov (sedem letov na teden), kar pomeni več kot 100 000 potnikov na leto (ob predpostavki 75-odstotnega faktorja zasedenosti). Družba Ryanair pojasnjuje, da so se popusti za nove namembne kraje ob predložitvi njenih pripomb uporabljali le za progo med letališčema Bratislava in Frankfurt-Hahn. Prav tako trdi, da so popusti, ki jih je družba BTS odobrila za nove namembne kraje, v skladu z industrijsko prakso, saj več letališč v zasebni in javni lasti uporablja enake ali višje popuste za nove namembne kraje. |
| --- | --- |

(71)

Poleg tega pristojbina za storitve za nove namembne kraje temelji na pogostnosti letov (sedem letov na teden), kar pomeni več kot 100 000 potnikov na leto (ob predpostavki 75-odstotnega faktorja zasedenosti). Družba Ryanair pojasnjuje, da so se popusti za nove namembne kraje ob predložitvi njenih pripomb uporabljali le za progo med letališčema Bratislava in Frankfurt-Hahn. Prav tako trdi, da so popusti, ki jih je družba BTS odobrila za nove namembne kraje, v skladu z industrijsko prakso, saj več letališč v zasebni in javni lasti uporablja enake ali višje popuste za nove namembne kraje.

| (72) | Družba Ryanair še pojasnjuje, da z zagotavljanjem velikega števila potnikov na letališču prispeva k doseganju čim večjih prihodkov letališča, ki niso povezani z letalstvom, in uporabe terminalov. Prihodki, ki niso povezani z letalstvom, vključujejo parkirnino za potnike, prihodke od dejavnosti, ki so povezane z letališčem, kot so izposoja avtomobilov, trgovine, banke, pošte in restavracije, prihodki od storitev prevoza do bližnjih mest in prihodki od oglaševanja. Poleg tega družba Ryanair meni, da lahko letališče ustvari dodatni prihodek zaradi provizij od letalskih vozovnic in dodatne prtljage ter prihrani zaradi drugačnih postopkov za prijavo potnikov. |
| --- | --- |

(72)

Družba Ryanair še pojasnjuje, da z zagotavljanjem velikega števila potnikov na letališču prispeva k doseganju čim večjih prihodkov letališča, ki niso povezani z letalstvom, in uporabe terminalov. Prihodki, ki niso povezani z letalstvom, vključujejo parkirnino za potnike, prihodke od dejavnosti, ki so povezane z letališčem, kot so izposoja avtomobilov, trgovine, banke, pošte in restavracije, prihodki od storitev prevoza do bližnjih mest in prihodki od oglaševanja. Poleg tega družba Ryanair meni, da lahko letališče ustvari dodatni prihodek zaradi provizij od letalskih vozovnic in dodatne prtljage ter prihrani zaradi drugačnih postopkov za prijavo potnikov.

| (73) | Družba Ryanair zavrača domneve pritožnika, da naj bi bil faktor zasedenosti njenega zrakoplova 84 % in da je največja vzletna masa posameznega letala 69,9 tone. Te domneve so pretirane, da bi se precenil obseg domnevne prednosti, odobrene družbi Ryanair. Družba Ryanair pojasnjuje, da je med pogajanji z družbo BTS predvidevala, da je faktor zasedenosti na zrakoplov 75–80 %, kar so potrdili naknadni statistični podatki. Največja vzletna masa zrakoplova družbe Ryanair, ki leti v Bratislavo in iz nje, je 67 ton. |
| --- | --- |

(73)

Družba Ryanair zavrača domneve pritožnika, da naj bi bil faktor zasedenosti njenega zrakoplova 84 % in da je največja vzletna masa posameznega letala 69,9 tone. Te domneve so pretirane, da bi se precenil obseg domnevne prednosti, odobrene družbi Ryanair. Družba Ryanair pojasnjuje, da je med pogajanji z družbo BTS predvidevala, da je faktor zasedenosti na zrakoplov 75–80 %, kar so potrdili naknadni statistični podatki. Največja vzletna masa zrakoplova družbe Ryanair, ki leti v Bratislavo in iz nje, je 67 ton.

| (74) | Družba Ryanair meni, da je bilo mogoče že leta 2005 predvideti, da bo letališče zaradi sporazuma z družbo BTS donosnejše in bo tako delničarjem zagotovilo dodano vrednost. Podobne pogodbe je sklenila z drugimi letališči v zasebni in javni lasti, kot so London-Stansted, London-Luton, Prestwick ali Hahn. |
| --- | --- |

(74)

Družba Ryanair meni, da je bilo mogoče že leta 2005 predvideti, da bo letališče zaradi sporazuma z družbo BTS donosnejše in bo tako delničarjem zagotovilo dodano vrednost. Podobne pogodbe je sklenila z drugimi letališči v zasebni in javni lasti, kot so London-Stansted, London-Luton, Prestwick ali Hahn.

4.2.4   Neobstoj selektivnosti

| (75) | Družba Ryanair meni, da ukrep ni selektiven, ker je bil Sporazum sklenjen na neizključni podlagi in bi lahko enake pogoje, kot so bili družbi Ryanair odobreni na podlagi njenih zavez, dosegel vsak drug letalski prevoznik. Prav tako meni, da Sporazum zagotavlja preglednost in nediskriminacijo pri uporabi finančnih in operativnih pogojev, ponujenih drugim letalskim družbam. |
| --- | --- |

(75)

Družba Ryanair meni, da ukrep ni selektiven, ker je bil Sporazum sklenjen na neizključni podlagi in bi lahko enake pogoje, kot so bili družbi Ryanair odobreni na podlagi njenih zavez, dosegel vsak drug letalski prevoznik. Prav tako meni, da Sporazum zagotavlja preglednost in nediskriminacijo pri uporabi finančnih in operativnih pogojev, ponujenih drugim letalskim družbam.

| (76) | Družba Ryanair še pojasnjuje, da je letališče ob sklenitvi Sporazuma obratovalo pod svojimi razpoložljivimi zmogljivostmi ter da bi lahko sprejelo konkurente družbe Ryanair. Poleg tega tudi navaja, da je imela družba SkyEurope koristi od vsaj enakih pogojev kot družba Ryanair, saj so bile njene zaveze podobne. |
| --- | --- |

(76)

Družba Ryanair še pojasnjuje, da je letališče ob sklenitvi Sporazuma obratovalo pod svojimi razpoložljivimi zmogljivostmi ter da bi lahko sprejelo konkurente družbe Ryanair. Poleg tega tudi navaja, da je imela družba SkyEurope koristi od vsaj enakih pogojev kot družba Ryanair, saj so bile njene zaveze podobne.

4.2.5   Vpliv na trgovino med državami članicami in izkrivljanje konkurence

| (77) | Družba Ryanair nasprotuje predhodnim ugotovitvam Komisije z začetka postopka v zvezi z izkrivljanjem konkurence in vplivom na trgovino med državami članicami. Zlasti nasprotuje dejstvu, da Komisija ni analizirala dogovorov med konkurenčnimi letalskimi družbami in letališči. |
| --- | --- |

(77)

Družba Ryanair nasprotuje predhodnim ugotovitvam Komisije z začetka postopka v zvezi z izkrivljanjem konkurence in vplivom na trgovino med državami članicami. Zlasti nasprotuje dejstvu, da Komisija ni analizirala dogovorov med konkurenčnimi letalskimi družbami in letališči.

5.   PRIPOMBE SLOVAŠKE K PRIPOMBAM TRETJIH OSEB

| (78) | Slovaški organi na začetku pripomb navajajo, da v celoti podpirajo trditve družb BTS in Ryanair, da Sporazum ne pomeni državne pomoči za družbo Ryanair in da je bil sklenjen pod tržnimi pogoji. |
| --- | --- |

(78)

Slovaški organi na začetku pripomb navajajo, da v celoti podpirajo trditve družb BTS in Ryanair, da Sporazum ne pomeni državne pomoči za družbo Ryanair in da je bil sklenjen pod tržnimi pogoji.

| (79) | Kar zadeva odgovornost države za Sporazum, zlasti poudarjajo, da je bil Sporazum sklenjen šele po dolgotrajnem procesu pogajanj med upravo letališča in družbo Ryanair. Slovaški organi menijo, da bi bila pogajanja hitreje končana, če bi bila za Sporazum odgovorna država. Prav tako je jasno, da Sporazum ni bil sklenjen pod pritiskom. Trdijo tudi, da letališče ni odvisno od lokalnih in regionalnih organov ter da je svoje stroške poslovanja lahko financiralo iz prihodkov brez posredovanja javnih organov. |
| --- | --- |

(79)

Kar zadeva odgovornost države za Sporazum, zlasti poudarjajo, da je bil Sporazum sklenjen šele po dolgotrajnem procesu pogajanj med upravo letališča in družbo Ryanair. Slovaški organi menijo, da bi bila pogajanja hitreje končana, če bi bila za Sporazum odgovorna država. Prav tako je jasno, da Sporazum ni bil sklenjen pod pritiskom. Trdijo tudi, da letališče ni odvisno od lokalnih in regionalnih organov ter da je svoje stroške poslovanja lahko financiralo iz prihodkov brez posredovanja javnih organov.

| (80) | Slovaški organi še trdijo, da je družba BTS ravnala kot tržni vlagatelj, katerega cilj je doseči čim ugodnejše pogodbene pogoje za letališče. Družba BTS je Ministrstvu za finance pred kratkim predložila poročilo, ki ga je konec leta 2003 svetovalna družba pripravila v zvezi s strategijo zniževanja stroškov na letališču. Namen tega poročila je bil opisati dejavnosti in trende v zvezi z nizkocenovnimi letalskimi dejavnostmi po svetu in v Srednji Evropi, da bi se upravi letališča zagotovila priporočila glede cen, trženja in finančnih vprašanj. Druga analiza je bila opravljena aprila 2004 ter je bila namenjena oceni rasti števila potnikov na letališču in možnosti določanja cen. |
| --- | --- |

(80)

Slovaški organi še trdijo, da je družba BTS ravnala kot tržni vlagatelj, katerega cilj je doseči čim ugodnejše pogodbene pogoje za letališče. Družba BTS je Ministrstvu za finance pred kratkim predložila poročilo, ki ga je konec leta 2003 svetovalna družba pripravila v zvezi s strategijo zniževanja stroškov na letališču. Namen tega poročila je bil opisati dejavnosti in trende v zvezi z nizkocenovnimi letalskimi dejavnostmi po svetu in v Srednji Evropi, da bi se upravi letališča zagotovila priporočila glede cen, trženja in finančnih vprašanj. Druga analiza je bila opravljena aprila 2004 ter je bila namenjena oceni rasti števila potnikov na letališču in možnosti določanja cen.

| (81) | Slovaški organi potrjujejo, da je družba BTS popuste za nove redne namembne kraje uporabila ali ponudila tudi drugim prevoznikom, kot sta Easyjet in SkyEurope, zato sporazum z družbo Ryanair ne pomeni posebnega odstopanja. Prav tako navajajo, da je bila opredelitev „novega namembnega kraja“ primerljiva z opredelitvijo drugih prevoznikov, pri čemer družba Ryanair ni imela nikakršne prednosti. |
| --- | --- |

(81)

Slovaški organi potrjujejo, da je družba BTS popuste za nove redne namembne kraje uporabila ali ponudila tudi drugim prevoznikom, kot sta Easyjet in SkyEurope, zato sporazum z družbo Ryanair ne pomeni posebnega odstopanja. Prav tako navajajo, da je bila opredelitev „novega namembnega kraja“ primerljiva z opredelitvijo drugih prevoznikov, pri čemer družba Ryanair ni imela nikakršne prednosti.

| (82) | Slovaški organi nadalje pojasnjujejo, da po njihovem mnenju sporazum z družbo Ryanair sicer ne pomeni državne pomoči, vendar so letališče zaprosili, naj opravi naknadno analizo donosnosti Sporazuma. Rezultat te analize je pokazal, da je letališče v obdobju 2006–2007 na podlagi Sporazuma doseglo 8,5–10-odstotno donosnost. |
| --- | --- |

(82)

Slovaški organi nadalje pojasnjujejo, da po njihovem mnenju sporazum z družbo Ryanair sicer ne pomeni državne pomoči, vendar so letališče zaprosili, naj opravi naknadno analizo donosnosti Sporazuma. Rezultat te analize je pokazal, da je letališče v obdobju 2006–2007 na podlagi Sporazuma doseglo 8,5–10-odstotno donosnost.

6.   OBSTOJ POMOČI

6.1   Državna pomoč na podlagi člena 107(1) PDEU

| (83) | Člen 107(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije določa, da je „vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami“. |
| --- | --- |

(83)

Člen 107(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije določa, da je „vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami“.

| (84) | Merila iz člena 107(1) PDEU so kumulativna. Zato morajo biti za ugotovitev, ali je zadevni ukrep državna pomoč v smislu člena 107(1) PDEU, izpolnjeni vsi naslednji pogoji. Natančneje, finančna pomoč mora:






  — | biti odobrena s strani države ali iz državnih sredstev, |
| --- | --- | --- |

(84)

Merila iz člena 107(1) PDEU so kumulativna. Zato morajo biti za ugotovitev, ali je zadevni ukrep državna pomoč v smislu člena 107(1) PDEU, izpolnjeni vsi naslednji pogoji. Natančneje, finančna pomoč mora:

—

biti odobrena s strani države ali iz državnih sredstev,

| — | dajati prednost posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, |
| --- | --- |

—

dajati prednost posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga,

| — | izkrivljati konkurenco ali ustvarjati možnost izkrivljanja konkurence ter |
| --- | --- |

—

izkrivljati konkurenco ali ustvarjati možnost izkrivljanja konkurence ter

| — | vplivati na trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

—

vplivati na trgovino med državami članicami.

| (85) | Slovaški organi so v tej zadevi trdili, da je družba BTS ravnala, kot bi v podobnih okoliščinah ravnal vlagatelj v tržnem gospodarstvu. Če to velja, družba Ryanair ni imela prednosti zaradi Sporazuma in državne pomoči ni. |
| --- | --- |

(85)

Slovaški organi so v tej zadevi trdili, da je družba BTS ravnala, kot bi v podobnih okoliščinah ravnal vlagatelj v tržnem gospodarstvu. Če to velja, družba Ryanair ni imela prednosti zaradi Sporazuma in državne pomoči ni.

6.2   Uporaba načela vlagatelja v tržnem gospodarstvu

| (86) | Komisija mora pri ocenjevanju, ali je bil Sporazum sklenjen v običajnih tržnih razmerah, proučiti, ali bi zasebni vlagatelj, ki deluje v običajnih razmerah tržnega gospodarstva, v podobnih okoliščinah sprejel enak ali podoben trgovinski dogovor kot družba BTS (20). |
| --- | --- |

(86)

Komisija mora pri ocenjevanju, ali je bil Sporazum sklenjen v običajnih tržnih razmerah, proučiti, ali bi zasebni vlagatelj, ki deluje v običajnih razmerah tržnega gospodarstva, v podobnih okoliščinah sprejel enak ali podoben trgovinski dogovor kot družba BTS (20).

| (87) | Obe zainteresirani strani (tj. družbi BTS in Ryanair) trdita, da tudi druga letališča v zasebni in javni lasti odobrijo popuste na podlagi števila potnikov in popuste za nove namembne kraje, pri čemer pričakujejo večjo donosnost in boljšo uporabo infrastrukture. Zato menita, da bi morala Komisija svoj preskus zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu omejiti na primerjavo pristojbin iz Sporazuma in letaliških pristojbin, ki se uporabljajo za nizkocenovne letalske družbe na drugih evropskih letališčih. Družba Ryanair zlasti trdi, da so pristojbine na letališču v Bratislavi podobne ali celo višje od pristojbin na drugih primerljivih letališčih (kot je letališče Blackpool v Združenem kraljestvu). |
| --- | --- |

(87)

Obe zainteresirani strani (tj. družbi BTS in Ryanair) trdita, da tudi druga letališča v zasebni in javni lasti odobrijo popuste na podlagi števila potnikov in popuste za nove namembne kraje, pri čemer pričakujejo večjo donosnost in boljšo uporabo infrastrukture. Zato menita, da bi morala Komisija svoj preskus zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu omejiti na primerjavo pristojbin iz Sporazuma in letaliških pristojbin, ki se uporabljajo za nizkocenovne letalske družbe na drugih evropskih letališčih. Družba Ryanair zlasti trdi, da so pristojbine na letališču v Bratislavi podobne ali celo višje od pristojbin na drugih primerljivih letališčih (kot je letališče Blackpool v Združenem kraljestvu).

| (88) | Komisija v zvezi s tem meni, da so lahko letališke pristojbine, ki se uporabljajo na drugih evropskih letališčih, sicer zelo splošno primerjalno merilo za določanje cen letaliških storitev, vendar ne omogočajo ugotovitve, da je družba BTS v tem konkretnem primeru ravnala kot zasebni vlagatelj. |
| --- | --- |

(88)

Komisija v zvezi s tem meni, da so lahko letališke pristojbine, ki se uporabljajo na drugih evropskih letališčih, sicer zelo splošno primerjalno merilo za določanje cen letaliških storitev, vendar ne omogočajo ugotovitve, da je družba BTS v tem konkretnem primeru ravnala kot zasebni vlagatelj.

| (89) | Prihodki in struktura stroškov se med letališči razlikujejo. Zlasti so odvisni od stopnje razvoja letališča, predvsem kar zadeva število potnikov, letalske družbe, ki opravljajo lete na letališče/z letališča, razpoložljive zmogljivosti (presežne zmogljivosti, omejitve zmogljivosti ali potreba po novih naložbah zaradi povečanja števila potnikov), uporabno dobo infrastrukture, potrebo po nadomestnih naložbah in stopnje amortizacije, regulativne obremenitve, ki se lahko med državami članicami razlikujejo, ter pretekle dolgove in obveznosti. Komisija še ugotavlja, da se lahko sporazumi z letalskimi družbami za posamezna letališča razlikujejo ter da so lahko odvisni tudi od privlačnosti njihovega kraja za zadevno letalsko družbo in njene konkurente, velikosti interesnega območja in ravni ponujenih storitev. |
| --- | --- |

(89)

Prihodki in struktura stroškov se med letališči razlikujejo. Zlasti so odvisni od stopnje razvoja letališča, predvsem kar zadeva število potnikov, letalske družbe, ki opravljajo lete na letališče/z letališča, razpoložljive zmogljivosti (presežne zmogljivosti, omejitve zmogljivosti ali potreba po novih naložbah zaradi povečanja števila potnikov), uporabno dobo infrastrukture, potrebo po nadomestnih naložbah in stopnje amortizacije, regulativne obremenitve, ki se lahko med državami članicami razlikujejo, ter pretekle dolgove in obveznosti. Komisija še ugotavlja, da se lahko sporazumi z letalskimi družbami za posamezna letališča razlikujejo ter da so lahko odvisni tudi od privlačnosti njihovega kraja za zadevno letalsko družbo in njene konkurente, velikosti interesnega območja in ravni ponujenih storitev.

| (90) | Zato Komisija meni, da je treba vprašanje, ali Sporazum vključuje prednost za družbo Ryanair, oceniti ob upoštevanju pogojev na letališču Bratislava, in ne le s preprosto primerjavo pristojbin, ki se uporabljajo na drugih evropskih letališčih, katerih značilnosti so lahko drugačne. |
| --- | --- |

(90)

Zato Komisija meni, da je treba vprašanje, ali Sporazum vključuje prednost za družbo Ryanair, oceniti ob upoštevanju pogojev na letališču Bratislava, in ne le s preprosto primerjavo pristojbin, ki se uporabljajo na drugih evropskih letališčih, katerih značilnosti so lahko drugačne.

| (91) | Komisija mora v skladu z načeli, uveljavljenimi v sodni praksi, ravnanje družbe BTS primerjati z ravnanjem zasebnega operaterja, ki ga vodi pričakovanje donosnosti (21). Družba BTS trdi, da je ravnala racionalno, vendar Komisiji ni predložila uradnega pisnega poročila. |
| --- | --- |

(91)

Komisija mora v skladu z načeli, uveljavljenimi v sodni praksi, ravnanje družbe BTS primerjati z ravnanjem zasebnega operaterja, ki ga vodi pričakovanje donosnosti (21). Družba BTS trdi, da je ravnala racionalno, vendar Komisiji ni predložila uradnega pisnega poročila.

| (92) | Sodišče je v zadevi Stardust Marine razsodilo, da je „[...] za preveritev vprašanja, ali je država ravnala kot preudaren vlagatelj, ki deluje pod pogoji tržnega gospodarstva, potrebna umestitev v obdobje, v katerem so bili sprejeti ukrepi finančne podpore, da se oceni gospodarska racionalnost ravnanja države in s tem prepreči kakršna koli ocena na podlagi poznejših razmer“ (22). |
| --- | --- |

(92)

Sodišče je v zadevi Stardust Marine razsodilo, da je „[...] za preveritev vprašanja, ali je država ravnala kot preudaren vlagatelj, ki deluje pod pogoji tržnega gospodarstva, potrebna umestitev v obdobje, v katerem so bili sprejeti ukrepi finančne podpore, da se oceni gospodarska racionalnost ravnanja države in s tem prepreči kakršna koli ocena na podlagi poznejših razmer“ (22).

| (93) | Komisija se mora za izvedbo preskusa zasebnega vlagatelja umestiti v obdobje, ko je bil Sporazum podpisan. Družba BTS je sporazum z družbo Ryanair podpisala 5. decembra 2005. Komisija mora oceno opraviti tudi na podlagi informacij in predpostavk, ki so bile operaterju na voljo ob podpisu Sporazuma. |
| --- | --- |

(93)

Komisija se mora za izvedbo preskusa zasebnega vlagatelja umestiti v obdobje, ko je bil Sporazum podpisan. Družba BTS je sporazum z družbo Ryanair podpisala 5. decembra 2005. Komisija mora oceno opraviti tudi na podlagi informacij in predpostavk, ki so bile operaterju na voljo ob podpisu Sporazuma.

| (94) | Družba Ryanair se je v skladu s Sporazumom (člen 2.1) zavezala, da bo od sredine leta 2009 opravljala lete v vsaj [...] obstoječih namembnih krajev na dan. Od sredine leta 2009 se pričakuje veliko manjša rast. Člen 6.4 Sporazuma določa, da cena za standardni namembni kraj znaša [...] EUR za povratni let (prihod in odhod), ki se poveča za [...] na leto. |
| --- | --- |

(94)

Družba Ryanair se je v skladu s Sporazumom (člen 2.1) zavezala, da bo od sredine leta 2009 opravljala lete v vsaj [...] obstoječih namembnih krajev na dan. Od sredine leta 2009 se pričakuje veliko manjša rast. Člen 6.4 Sporazuma določa, da cena za standardni namembni kraj znaša [...] EUR za povratni let (prihod in odhod), ki se poveča za [...] na leto.

| (95) | V skladu s členom 6.3 Sporazuma se bodo pristojbine za nove namembne kraje pobirale po znižani stopnji [...] EUR na povratni let zrakoplova, pri čemer se bodo v šestletnem obdobju od uvedbe novega namembnega kraja povečevale za [...] EUR na leto. Iz informacij, ki jih je zagotovilo letališče, izhaja tudi, da bodo novi namembni kraji pomenili največ 20 % vseh namembnih krajev, kamor leti družba Ryanair (23). |
| --- | --- |

(95)

V skladu s členom 6.3 Sporazuma se bodo pristojbine za nove namembne kraje pobirale po znižani stopnji [...] EUR na povratni let zrakoplova, pri čemer se bodo v šestletnem obdobju od uvedbe novega namembnega kraja povečevale za [...] EUR na leto. Iz informacij, ki jih je zagotovilo letališče, izhaja tudi, da bodo novi namembni kraji pomenili največ 20 % vseh namembnih krajev, kamor leti družba Ryanair (23).

| (96) | Na podlagi tega je lahko letališče predvidelo prihodke, ki bodo ustvarjeni na podlagi sporazuma z družbo Ryanair. Poudariti je treba, da so v te prihodke vključeni le prihodki iz letalstva, posredni prihodki pa ne. |
| --- | --- |

(96)

Na podlagi tega je lahko letališče predvidelo prihodke, ki bodo ustvarjeni na podlagi sporazuma z družbo Ryanair. Poudariti je treba, da so v te prihodke vključeni le prihodki iz letalstva, posredni prihodki pa ne.

| (97) | Poleg tega Komisija ugotavlja, da je lahko družba BTS zaradi zaveze družbe Ryanair, da bo z letališča opravljala lete na vsaj [...] progah na dan, pričakovala stalne in predvidljive prihodke med celotnim trajanjem Sporazuma. |
| --- | --- |

(97)

Poleg tega Komisija ugotavlja, da je lahko družba BTS zaradi zaveze družbe Ryanair, da bo z letališča opravljala lete na vsaj [...] progah na dan, pričakovala stalne in predvidljive prihodke med celotnim trajanjem Sporazuma.

| (98) | Stroški letališča med celotnim trajanjem Sporazuma so bili ocenjeni s projiciranjem dejanskih stroškov (24) na leto 2016 na podlagi poslovnega načrta letališča. |
| --- | --- |

(98)

Stroški letališča med celotnim trajanjem Sporazuma so bili ocenjeni s projiciranjem dejanskih stroškov (24) na leto 2016 na podlagi poslovnega načrta letališča.

| (99) | Del vsake ustrezne stroškovne postavke je bil pripisan Sporazumu na podlagi kazalnikov, ki predstavljajo delež potnikov (29,38 % potnikov v letu 2007), premike zrakoplovov na letališču (12,69 % v letu 2007), največjo vzletno maso (19,07 %) in upravne potrebe zaradi Sporazuma ter ravni storitev, ki so na voljo družbi Ryanair. Letni načrtovani kazalniki dodelitve so navedeni v preglednici 4 spodaj, ki prikazuje, da se delež stroškov, ki jih krije družba Ryanair, povečuje z njenim deležem v dejavnosti na letališču.

  Preglednica 4


  Kazalniki za dodelitev stroškov za sporazum z družbo Ryanair za obdobje 2008–2016















  Kazalniki za dodelitev stroškov | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Potniki | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Največja vzletna masa | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Premiki zrakoplovov na letališču | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Uprava | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(99)

Del vsake ustrezne stroškovne postavke je bil pripisan Sporazumu na podlagi kazalnikov, ki predstavljajo delež potnikov (29,38 % potnikov v letu 2007), premike zrakoplovov na letališču (12,69 % v letu 2007), največjo vzletno maso (19,07 %) in upravne potrebe zaradi Sporazuma ter ravni storitev, ki so na voljo družbi Ryanair. Letni načrtovani kazalniki dodelitve so navedeni v preglednici 4 spodaj, ki prikazuje, da se delež stroškov, ki jih krije družba Ryanair, povečuje z njenim deležem v dejavnosti na letališču.

Preglednica 4

Kazalniki za dodelitev stroškov za sporazum z družbo Ryanair za obdobje 2008–2016

Kazalniki za dodelitev stroškov

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016

Potniki

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Največja vzletna masa

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Premiki zrakoplovov na letališču

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Uprava

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (100) | Stroški so bili nato projicirani do leta 2016, pri čemer so bile na podlagi poslovnega načrta letališča določene naslednje ključne predpostavke:






  — | letna amortizacija temelji na naložbenem programu, ki vključuje stroške novega terminala in se izrazito povečuje v obdobju gradnje novega terminala med letoma 2009 in 2012, |
| --- | --- | --- |

(100)

Stroški so bili nato projicirani do leta 2016, pri čemer so bile na podlagi poslovnega načrta letališča določene naslednje ključne predpostavke:

—

letna amortizacija temelji na naložbenem programu, ki vključuje stroške novega terminala in se izrazito povečuje v obdobju gradnje novega terminala med letoma 2009 in 2012,

| — | stroški za osebje temeljijo na predpostavki, da se bo število zaposlenih povečalo po stopnji 50 % povečanja števila potnikov na leto, kar se pomnoži s povprečno plačo na zaposlenega in letno stopnjo inflacije, |
| --- | --- |

—

stroški za osebje temeljijo na predpostavki, da se bo število zaposlenih povečalo po stopnji 50 % povečanja števila potnikov na leto, kar se pomnoži s povprečno plačo na zaposlenega in letno stopnjo inflacije,

| — | stroški za porabo energije (plina in električne energije) in vode naj bi se povišali za 25 % povečanja predvidenega števila potnikov, kar se pomnoži z letno stopnjo inflacije, temu pa se prišteje enkratno povečanje za 35 % v letu 2010 zaradi začetka prve faze novega terminala. Za začetek druge faze novega terminala v letu 2012 ni ustreznega povečanja, ker se v fazi 2 obstoječa zgradba nadomesti z novo zgradbo, zato ni neto povečanja porabe energije, |
| --- | --- |

—

stroški za porabo energije (plina in električne energije) in vode naj bi se povišali za 25 % povečanja predvidenega števila potnikov, kar se pomnoži z letno stopnjo inflacije, temu pa se prišteje enkratno povečanje za 35 % v letu 2010 zaradi začetka prve faze novega terminala. Za začetek druge faze novega terminala v letu 2012 ni ustreznega povečanja, ker se v fazi 2 obstoječa zgradba nadomesti z novo zgradbo, zato ni neto povečanja porabe energije,

| — | stroški za popravila in vzdrževanje temeljijo na domnevni stopnji povišanja za 50 % povečanja predvidenega števila potnikov, kar se pomnoži z letno stopnjo inflacije, |
| --- | --- |

—

stroški za popravila in vzdrževanje temeljijo na domnevni stopnji povišanja za 50 % povečanja predvidenega števila potnikov, kar se pomnoži z letno stopnjo inflacije,

| — | letna inflacija temelji na napovedi slovaškega ministrstva za finance, |
| --- | --- |

—

letna inflacija temelji na napovedi slovaškega ministrstva za finance,

| — | menjalni tečaj, uporabljen za pretvorbo slovaških kron v eure, je določen po tečaju na datum podpisa Sporazuma (37,798 SKK/EUR). |
| --- | --- |

—

menjalni tečaj, uporabljen za pretvorbo slovaških kron v eure, je določen po tečaju na datum podpisa Sporazuma (37,798 SKK/EUR).

| (101) | V naslednji preglednici so povzeti izračuni prihodkov in stroškov v zvezi s Sporazumom in njegov prispevek k dobičku družbe BTS med trajanjem Sporazuma. Ti izračuni temeljijo na poslovnem načrtu, ki ga je predložila uprava družbe BTS, in prej opisanih predpostavkah.

  Preglednica 5


  Analiza donosnosti sporazuma z družbo Ryanair v obdobju 2005–2016

















  (v 1000 EUR) |
| --- | --- |
| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 |
| Prihodki | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Stroški | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Dobiček/izguba | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Stopnja dobička | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| NSV (25) dobičkov | [...] | | | | | | | | | | |
| Povprečna stopnja dobička | [...] | | | | | | | | | | |

(101)

V naslednji preglednici so povzeti izračuni prihodkov in stroškov v zvezi s Sporazumom in njegov prispevek k dobičku družbe BTS med trajanjem Sporazuma. Ti izračuni temeljijo na poslovnem načrtu, ki ga je predložila uprava družbe BTS, in prej opisanih predpostavkah.

Preglednica 5

Analiza donosnosti sporazuma z družbo Ryanair v obdobju 2005–2016

(v 1000 EUR)

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016

Prihodki

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Stroški

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Dobiček/izguba

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Stopnja dobička

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

NSV (25) dobičkov

[...]

Povprečna stopnja dobička

[...]

| (102) | Komisija ugotavlja, da sporazum z družbo Ryanair med svojim trajanjem pozitivno prispeva k finančnim rezultatom družbe BTS, pri čemer neto sedanja vrednost dobičkov znaša [...] milijonov. Tudi splošna neto sedanja vrednost družbe BTS naj bi bila med trajanjem Sporazuma pozitivna. |
| --- | --- |

(102)

Komisija ugotavlja, da sporazum z družbo Ryanair med svojim trajanjem pozitivno prispeva k finančnim rezultatom družbe BTS, pri čemer neto sedanja vrednost dobičkov znaša [...] milijonov. Tudi splošna neto sedanja vrednost družbe BTS naj bi bila med trajanjem Sporazuma pozitivna.

| (103) | Komisija prav tako ugotavlja, da Sporazum zajema vse stroške, ki se mu pripišejo. „Pristop skupnih stroškov“ v zadevnem primeru vključuje stroške amortizacije za letališko infrastrukturo in vse druge stroške poslovanja ter stroške za prejšnjo infrastrukturo (26) in stroške za varnostne ukrepe, ki so lahko ukrepi s področja javne politike in niso gospodarska dejavnost v smislu člena 107(1) PDEU. Prav tako se niso upoštevali neletalski prihodki, ki se lahko pripišejo Sporazumu. Zato se zdi, da je bila neto sedanja vrednost dobičkov podcenjena, pri čemer bi moral biti pozitivni prispevek Sporazuma večji. |
| --- | --- |

(103)

Komisija prav tako ugotavlja, da Sporazum zajema vse stroške, ki se mu pripišejo. „Pristop skupnih stroškov“ v zadevnem primeru vključuje stroške amortizacije za letališko infrastrukturo in vse druge stroške poslovanja ter stroške za prejšnjo infrastrukturo (26) in stroške za varnostne ukrepe, ki so lahko ukrepi s področja javne politike in niso gospodarska dejavnost v smislu člena 107(1) PDEU. Prav tako se niso upoštevali neletalski prihodki, ki se lahko pripišejo Sporazumu. Zato se zdi, da je bila neto sedanja vrednost dobičkov podcenjena, pri čemer bi moral biti pozitivni prispevek Sporazuma večji.

| (104) | Komisija še ugotavlja, da se bodo v letih 2010 in 2011 – ko se bo začel uporabljati prvi del novega terminala (27) in bodo ustvarjene dodatne zmogljivosti na letališču – njegovi stroški (zlasti stroški za amortizacijo in energijo) v primerjavi z letom 2009 povečali za 33 % do 38 % in v teh prvih dveh letih negativno vplivali na rezultate. |
| --- | --- |

(104)

Komisija še ugotavlja, da se bodo v letih 2010 in 2011 – ko se bo začel uporabljati prvi del novega terminala (27) in bodo ustvarjene dodatne zmogljivosti na letališču – njegovi stroški (zlasti stroški za amortizacijo in energijo) v primerjavi z letom 2009 povečali za 33 % do 38 % in v teh prvih dveh letih negativno vplivali na rezultate.

| (105) | Iz preglednice 5 izhaja, da je povprečna stopnja dobička (28) (ali tako imenovani donos od prodaje) na podlagi Sporazuma [...] ter je primerljiva s povprečnimi stopnjami dobička na drugih letališčih EU v letih 2006 in 2007 (glej preglednico spodaj).

  Preglednica 6


  Stopnja dobička na drugih letališčih EU v letih 2006 in 2007








  (v %) |
| --- | --- |
| Letališča | Stopnja dobička v letu 2006 | Stopnja dobička v letu 2007 |
| Fraport | 10,51 | 8,60 |
| Aéroports de Paris | 7,65 | 14,04 |
| Flughafen München | 6,73 | 4,98 |
| Manchester Airports Group | 17,69 | 20,42 |
| Aeroporti di Roma | 10,63 | 3,21 |
| Flughafen Wien | 17,62 | 16,77 |
| SEA Aeroporti di Milano | 7,44 | 5,90 |
| Flughafen Düsseldorf | 5,47 | 10,15 |
| Aeroportos de Portugal | 16,71 | 16,10 |
| Finavia | 8,85 | 10,82 |
| Flughafen Köln-Bonn | 1,98 | 2,00 |
| Flughafen Berlin-Schönefeld | 2,07 | 7,16 |
| Hannover-Langenhagen | 0,00 | 5,61 |
| Lyon-Saint Exupéry | 0,00 | 0,42 |
| Peel Airports | –3,64 | 2,93 |
| Povprečna stopnja dobička | 7,31 | 8,61 |

(105)

Iz preglednice 5 izhaja, da je povprečna stopnja dobička (28) (ali tako imenovani donos od prodaje) na podlagi Sporazuma [...] ter je primerljiva s povprečnimi stopnjami dobička na drugih letališčih EU v letih 2006 in 2007 (glej preglednico spodaj).

Preglednica 6

Stopnja dobička na drugih letališčih EU v letih 2006 in 2007

(v %)

Letališča

Stopnja dobička v letu 2006

Stopnja dobička v letu 2007

Fraport

10,51

8,60

Aéroports de Paris

7,65

14,04

Flughafen München

6,73

4,98

Manchester Airports Group

17,69

20,42

Aeroporti di Roma

10,63

3,21

Flughafen Wien

17,62

16,77

SEA Aeroporti di Milano

7,44

5,90

Flughafen Düsseldorf

5,47

10,15

Aeroportos de Portugal

16,71

16,10

Finavia

8,85

10,82

Flughafen Köln-Bonn

1,98

2,00

Flughafen Berlin-Schönefeld

2,07

7,16

Hannover-Langenhagen

0,00

5,61

Lyon-Saint Exupéry

0,00

0,42

Peel Airports

–3,64

2,93

Povprečna stopnja dobička

7,31

8,61

| (106) | Izvedenec Komisije je opravil tudi analizo občutljivosti neto sedanje vrednosti Sporazuma, da bi preučil vpliv spreminjanja stroškov za amortizacijo in energijo – če bi bili ti stroški podcenjeni – na donosnost Sporazuma.

  Preglednica 7


  Analiza občutljivosti (povišanje stroškov za amortizacijo in energijo) donosnosti sporazuma z družbo Ryanair







  Različni scenariji | Neto sedanja vrednost pogodbe z družbo Ryanair v 1 000 EUR |
| --- | --- | --- |
| Osnovni scenarij | [...] |
| Nadomestni scenarij 1: | povišanje stroškov za amortizacijo in energijo za 10 % v letu 2013 in 15 % v obdobju 2014–2016 |

(106)

Izvedenec Komisije je opravil tudi analizo občutljivosti neto sedanje vrednosti Sporazuma, da bi preučil vpliv spreminjanja stroškov za amortizacijo in energijo – če bi bili ti stroški podcenjeni – na donosnost Sporazuma.

Preglednica 7

Analiza občutljivosti (povišanje stroškov za amortizacijo in energijo) donosnosti sporazuma z družbo Ryanair

Različni scenariji

Neto sedanja vrednost pogodbe z družbo Ryanair v 1 000 EUR

Osnovni scenarij

[...]

Nadomestni scenarij 1:

povišanje stroškov za amortizacijo in energijo za 10 % v letu 2013 in 15 % v obdobju 2014–2016

[...]

| Nadomestni scenarij 2: | povišanje stroškov za amortizacijo in energijo za 15 % v letu 2013 in 25 % v obdobju 2014–2016 |
| --- | --- |

Nadomestni scenarij 2:

povišanje stroškov za amortizacijo in energijo za 15 % v letu 2013 in 25 % v obdobju 2014–2016

[...]

| (107) | Prispevek Sporazuma k neto dobičku družbe BTS je kljub nihanju v analizi občutljivosti med 10 % in 25 % še vedno pozitiven ter znaša od [...] do [...] milijonov EUR. |
| --- | --- |

(107)

Prispevek Sporazuma k neto dobičku družbe BTS je kljub nihanju v analizi občutljivosti med 10 % in 25 % še vedno pozitiven ter znaša od [...] do [...] milijonov EUR.

| (108) | Ob upoštevanju zgoraj navedenega Komisija meni, da je bila odločitev družbe BTS, da sklene sporazum z družbo Ryanair, racionalna na podlagi zgoraj navedene analize stroškov in koristi. |
| --- | --- |

(108)

Ob upoštevanju zgoraj navedenega Komisija meni, da je bila odločitev družbe BTS, da sklene sporazum z družbo Ryanair, racionalna na podlagi zgoraj navedene analize stroškov in koristi.

| (109) | Komisiji se zdi pomembno, da se Sporazum obravnava glede na prejšnjo dejavnost družbe BTS in njen takratni položaj na trgu. |
| --- | --- |

(109)

Komisiji se zdi pomembno, da se Sporazum obravnava glede na prejšnjo dejavnost družbe BTS in njen takratni položaj na trgu.

| (110) | Poleg tega Komisija ugotavlja, da mora v skladu s sodbo v zadevi Charleroi (29) pri ocenjevanju zadevnega ukrepa poučiti vse zadevne dejavnike in njihov kontekst. |
| --- | --- |

(110)

Poleg tega Komisija ugotavlja, da mora v skladu s sodbo v zadevi Charleroi (29) pri ocenjevanju zadevnega ukrepa poučiti vse zadevne dejavnike in njihov kontekst.

| (111) | V tej zadevi so poleg analize stroškov in koristi dejavnikov, ki jih je treba preučiti pri ocenjevanju razloga za odločitev družbe BTS, da sklene Sporazum, še diverzifikacija letalskih družb, ki letijo z letališča, in torej zmanjšanje tveganja, boljša porazdelitev sredstev ter zmanjšanje presežnih zmogljivosti. |
| --- | --- |

(111)

V tej zadevi so poleg analize stroškov in koristi dejavnikov, ki jih je treba preučiti pri ocenjevanju razloga za odločitev družbe BTS, da sklene Sporazum, še diverzifikacija letalskih družb, ki letijo z letališča, in torej zmanjšanje tveganja, boljša porazdelitev sredstev ter zmanjšanje presežnih zmogljivosti.

| (112) | Ker Slovaška republika zdaj nima nacionalnega prevoznika in ker je bil promet njenega prejšnjega letalskega prevoznika majhen (6 % potnikov na letališču BTS v letu 2005), medtem ko v drugih državah članicah primerljive letalske družbe še vedno prepeljejo vsaj 40 % potnikov na primerljivem letališču, je bila družba BTS zelo odvisna od zasebne letalske družbe SkyEurope, ki je leta 2005 prepeljala približno 73 % vseh potnikov. Ugotoviti je mogoče, da je družba BTS zaradi Sporazuma z družbo Ryanair dejansko diverzificirala svojo osnovo potrošnikov in s tem zmanjšala tveganje, ki se je pojavilo v letu 2009, ko je družba SkyEurope razglasila stečaj. |
| --- | --- |

(112)

Ker Slovaška republika zdaj nima nacionalnega prevoznika in ker je bil promet njenega prejšnjega letalskega prevoznika majhen (6 % potnikov na letališču BTS v letu 2005), medtem ko v drugih državah članicah primerljive letalske družbe še vedno prepeljejo vsaj 40 % potnikov na primerljivem letališču, je bila družba BTS zelo odvisna od zasebne letalske družbe SkyEurope, ki je leta 2005 prepeljala približno 73 % vseh potnikov. Ugotoviti je mogoče, da je družba BTS zaradi Sporazuma z družbo Ryanair dejansko diverzificirala svojo osnovo potrošnikov in s tem zmanjšala tveganje, ki se je pojavilo v letu 2009, ko je družba SkyEurope razglasila stečaj.

| (113) | Poleg tega je družba BTS zmanjšala tudi tveganje za ustvarjanje presežnih zmogljivosti, tako da je stari terminal zamenjala z novim in večjim. Optimizacija uporabe infrastrukture in njena rednejša uporaba sta od leta 2008 omogočili tudi znižanje rednih pristojbin iz zbornika AIP. Družba BTS v tako imenovano pristojbino za storitve prav tako ni vključila pristojbin, za katere ni bila pristojna, kot so pristojbine za kontrolo zračnega prometa. |
| --- | --- |

(113)

Poleg tega je družba BTS zmanjšala tudi tveganje za ustvarjanje presežnih zmogljivosti, tako da je stari terminal zamenjala z novim in večjim. Optimizacija uporabe infrastrukture in njena rednejša uporaba sta od leta 2008 omogočili tudi znižanje rednih pristojbin iz zbornika AIP. Družba BTS v tako imenovano pristojbino za storitve prav tako ni vključila pristojbin, za katere ni bila pristojna, kot so pristojbine za kontrolo zračnega prometa.

| (114) | Poleg tega družba Ryanair na svoji spletni strani Bratislavo oglašuje kot enega od svojih namembnih krajev. Vendar družba BTS za to oglaševanje ne plačuje, čeprav ni mogoče izključiti, da mu je mogoče pripisati določeno vrednost. |
| --- | --- |

(114)

Poleg tega družba Ryanair na svoji spletni strani Bratislavo oglašuje kot enega od svojih namembnih krajev. Vendar družba BTS za to oglaševanje ne plačuje, čeprav ni mogoče izključiti, da mu je mogoče pripisati določeno vrednost.

| (115) | Komisija ugotavlja, da so vsi ti kakovostni elementi pozitivno vplivali na operativno in finančno stanje družbe BTS ter povečali njeno tržno vrednost za delničarje. Zato dopolnjujejo zgoraj navedeno analizo stroškov in koristi. |
| --- | --- |

(115)

Komisija ugotavlja, da so vsi ti kakovostni elementi pozitivno vplivali na operativno in finančno stanje družbe BTS ter povečali njeno tržno vrednost za delničarje. Zato dopolnjujejo zgoraj navedeno analizo stroškov in koristi.

| (116) | Ob upoštevanju zgoraj navedenega lahko Komisija ugotovi, da je družba BTS ob podpisu sporazuma z družbo Ryanair menila, da bi se na podlagi sporazuma lahko povečala donosnost letališča. Zato lahko Komisija dopusti, da bi se subjekt v tržnem gospodarstvu v podobnih okoliščinah odločil za sklenitev podobnega sporazuma z družbo Ryanair kot družba BTS. |
| --- | --- |

(116)

Ob upoštevanju zgoraj navedenega lahko Komisija ugotovi, da je družba BTS ob podpisu sporazuma z družbo Ryanair menila, da bi se na podlagi sporazuma lahko povečala donosnost letališča. Zato lahko Komisija dopusti, da bi se subjekt v tržnem gospodarstvu v podobnih okoliščinah odločil za sklenitev podobnega sporazuma z družbo Ryanair kot družba BTS.

| (117) | Ker vsaj eno od kumulativnih meril v skladu s členom 107(1) PDEU ni izpolnjeno, Komisija meni, da Sporazum ne pomeni državne pomoči v smislu člena 107(1) PDEU – |
| --- | --- |

(117)

Ker vsaj eno od kumulativnih meril v skladu s členom 107(1) PDEU ni izpolnjeno, Komisija meni, da Sporazum ne pomeni državne pomoči v smislu člena 107(1) PDEU –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Sporazum z dne 5. decembra 2005, ki sta ga sklenili družbi Letisko M. R. Štefánika – Airport Bratislava, a.s., in Ryanair Ltd, ne pomeni državne pomoči v smislu člena 107(1) PDEU.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na Slovaško republiko.

V Bruslju, 27. januarja 2010

Za Komisijo

Antonio TAJANI

Podpredsednik

---

(1)  Člena 87 in 88 Pogodbe ES sta z učinkom od 1. decembra 2009 postala člena 107 oziroma 108 PDEU. Oba sklopa določb sta vsebinsko enaka. V tem sklepu je treba sklicevanja na člena 107 in 108 PDEU razumeti kot sklicevanja na člena 87 oziroma 88 Pogodbe ES, kadar je to ustrezno.

1

(2)  UL C 173, 8.7.2008, str. 9.

2

(3)  UL L 83, 27.3.1999, str. 1.

3

(4)  Glej opombo 2.

4

(5)  Sklad za nacionalno lastnino je pravni subjekt, ki je bil ustanovljen leta 1991 na podlagi zakona državnega sveta št. 253/1991 o obsegu dejavnosti organov Slovaške republike v zvezi s prenosom državne lastnine na druge osebe in o Skladu Slovaške republike za nacionalno lastnino (za več informacij glej http://www.natfund.gov.sk/). Namen njegovega obstoja in njegova glavna dejavnost je prenos državne lastnine, namenjene privatizaciji, na nedržavne subjekte. Sklad neposredno nadzoruje Državni svet Slovaške republike, ki se mu v odobritev predložijo proračun Sklada skupaj s predlogi za uporabo njegove lastnine na podlagi člena 28(3)(b) zakona št. 253/1991, letni finančni izkazi in letno poročilo o njegovih dejavnostih.

5

(6)  ETREND, 31.3.2006, http://relax.etrend.sk/65787/cestovanie/ryanair-si-poistil-bratislavu; Pravda.sk.

6

(7)  Pritožnik je Komisiji predložil seznam pristojbin, ki je bil objavljen v zborniku AIP in velja od decembra 2005:

7

| — | pristajalne pristojbine: 425 SKK (približno 11,20 EUR) na tono (MTOM), |
| --- | --- |

—

pristajalne pristojbine: 425 SKK (približno 11,20 EUR) na tono (MTOM),

| — | parkirnina: 9 SKK (približno 0,237 EUR) na tono na uro, |
| --- | --- |

—

parkirnina: 9 SKK (približno 0,237 EUR) na tono na uro,

| — | pristojbina za potnike: 490 SKK (približno 12,90 EUR) na potnika, |
| --- | --- |

—

pristojbina za potnike: 490 SKK (približno 12,90 EUR) na potnika,

| — | pristojbina za približevanje letališču in kontrolo zračnega prometa: 230 SKK (približno 6,07 EUR) na tono. |
| --- | --- |

—

pristojbina za približevanje letališču in kontrolo zračnega prometa: 230 SKK (približno 6,07 EUR) na tono.

Pristajalna pristojbina, parkirnina in pristojbina za potnike se plačajo letališču. Pristojbine za približevanje letališču in kontrolo zračnega prometa pobira Služba zračnega prometa Slovaške republike.

(8)  Za izračune se je uporabil primer zrakoplova Boeing 737-800 s 189 sedeži, faktorjem zasedenosti 83 % in MTOM 69,9 tone.

8

(9)  V Sporazumu naj bi bilo določeno znatno znižanje pristojbin. Pri danem faktorju zasedenosti (157 potnikov) družba Ryanair letališču plačuje pavšalno pristojbino v višini [...] na potnika ([...] za 157 potnikov, odhod in prihod) za novi redni namembni kraj.

9

(10)  Pristojbina za storitve za obstoječe namembne kraje domnevno znaša [...] na Boeing 737-800 (odhod in prihod).

10

(11)  Pristojbine za storitve zemeljske oskrbe se urejajo z ločenimi sporazumi med letališčem in letalsko družbo. Pritožnik navaja, da zelo konkurenčna pristojbina za oskrbo znaša približno 250 EUR na zrakoplov.

11

(12)  Zaupen podatek.

12

(13)  UL C 312, 9.12.2005, str. 1.

13

(14)  Te pristojbine vključujejo varnostne ukrepe (kot je protipožarna obramba), varnostne preglede potnikov in prtljage ter druge predpisane varnostne storitve.

14

(15)  Družba Ryanair nima baze svojih zrakoplovov na tem letališču.

15

(16)  Slovaški nacionalni prevoznik, ki je bil prodan družbi Austrian Airlines in je leta 2006 razglasil stečaj.

16

(17)  Družba BTS meni, da pritožnik napačno domneva, da je faktor zasedenosti za družbo Ryanair 83 %. Niti družba Ryanair niti kateri koli drug primerljivi letalski prevoznik ni na letališču nikoli dosegel takega faktorja zasedenosti. Družbo Ryanair je mogoče primerjati le z drugim nizkocenovnim prevoznikom, ki opravlja lete na letališče BTS (npr. SkyEurope v letu 2005), ki je v letu, ko je bil podpisan sporazum z družbo Ryanair, dosegel faktor zasedenosti 63 %.

17

(18)  Družba BTS še pojasnjuje, da je mogoče skoraj 100 % stroškov operativnih zmogljivosti brez stroškov odpreme letal (terminal, vzletno-pristajalne steze in druga območja ter amortizacija, obresti, popravila in vzdrževanje, energija, storitve, licence za sistem IT, stroški za osebje, uprava) obravnavati kot nespremenljive stroške družbe, ki se zaradi spreminjanja števila potnikov na letališču zelo malo spreminjajo.

18

(19)  Ki je bil nazadnje neuspešen.

19

(20)  Komisija je za izvedbo svoje ocene za študijo pooblastila družbo Moore Stephens (v nadaljnjem besedilu: izvedenec Komisije). Izvedenec Komisije je analiziral finančne podatke in predpostavke, na katerih temelji sporazum z družbo Ryanair. Pri izvedbi te študije mu je pomagala družba BTS, pri čemer je imel dostop do vseh potrebnih dokumentov, ki jih je letališče zagotovilo v podatkovni sobi, in tudi do uprave družbe BTS. Izvedencu Komisije je bil zagotovljen tudi neomejen dostop do finančne, pogodbene in druge dokumentacije letališča.

20

(21)  Sodba v zadevi „Alfa Romeo“, Italija proti Komisiji (C-305/89), Recueil, str. I-1603, točka 20; sodba v zadevi Alitalia proti Komisiji (T-296/97), Recueil, str. II-3871, točka 84.

21

(22)  Sodba Sodišča z dne 16. maja 2002 v zadevi C-482/99, Francija proti Komisiji (v nadaljnjem besedilu: sodba Stardust Marine), Recueil, str. I-04397, točka 71.

22

(23)  Komisija v zvezi z mogočo diskriminacijo glede pristojbin med letalskimi prevozniki na letališču BTS ugotavlja, da je pristojbina za storitve za družbo Ryanair na potnika v letu 2008 primerljiva s pristojbino na potnika, ki jo je plačala družba SkyEurope, in sicer je ta družba leta 2008 prepeljala 892 939 potnikov in plačala pristojbino v višini [...] na potnika, vključno s pristojbino za parkiranje zrakoplova na letališču, medtem ko je družba Ryanair prepeljala 762 541 potnikov in plačala pristojbino v višini [...] na potnika, kar izključuje parkirnino za zrakoplove. Zato se pristojbine na letališču BTS razlikujejo le glede na raven zagotovljenih storitev in število prepeljanih potnikov. Komisija med formalno preiskavo ni prejela nasprotnih pripomb konkurentov družbe Ryanair na letališču BTS.

23

(24)  Pri izračunu se stroškovna osnova nanaša na leto 2007; stroški za leto 2005 so bili nižji.

24

(25)  Neto sedanja vrednost (v nadaljnjem besedilu: NSV), izračunana na podlagi 6,9-odstotne diskontne stopnje.

25

(26)  Naložbe v infrastrukturo in njihovo financiranje, ki so bili dokončani, preden so se letališča štela za podjetja v smislu člena 107(1) PDEU (datum prve sodbe v zadevi Aéroport de Paris).

26

(27)  Odločitev o naložbi za nadomestitev starega terminala je bila sprejeta neodvisno od odločitve o sklenitvi pogodbenega razmerja z družbo Ryanair in preden je bil podpisan sporazum s to družbo. Družba BTS ni prejela državne pomoči za gradnjo novega terminala.

27

(28)  S stopnjo dobička (ali tako imenovanim donosom od prodaje) se primerjata neto dobiček in prodaja (prihodki). To razmerje kaže, ali podjetje ustvarja zadosten donos od prodaje, saj določa, koliko dobička se ustvari na en euro prihodkov od prodaje; je kazalnik donosnosti in učinkovitosti.

28

(29)  Sodba Sodišča prve stopnje z dne 17. decembra 2008 v zadevi Ryanair proti Komisiji (Zadeva Charleroi, T-196/04), točka 59.

29

---

| 1.2.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 27/39 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 27/39

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 31. januarja 2011

o ustreznem varstvu osebnih podatkov, ki ga zagotavlja Država Izrael pri avtomatizirani obdelavi osebnih podatkov, v skladu z Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES

(notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 332)

(Besedilo velja za EGP)

(2011/61/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (1) ter zlasti člena 25(6) Direktive,

po posvetovanju z evropskim nadzornikom za varstvo podatkov,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu z Direktivo 95/46/ES morajo države članice zagotoviti, da se prenos osebnih podatkov v tretjo državo lahko izvede le, če zadevna tretja država zagotovi ustrezno raven varstva in če se pred prenosom upoštevajo predpisi držav članic, ki izvajajo druge določbe Direktive. |
| --- | --- |

(1)

V skladu z Direktivo 95/46/ES morajo države članice zagotoviti, da se prenos osebnih podatkov v tretjo državo lahko izvede le, če zadevna tretja država zagotovi ustrezno raven varstva in če se pred prenosom upoštevajo predpisi držav članic, ki izvajajo druge določbe Direktive.

| (2) | Komisija lahko ugotovi, da tretja država zagotavlja ustrezno raven varstva. V tem primeru se lahko osebni podatki prenesejo iz držav članic, ne da bi bila potrebna dodatna jamstva. |
| --- | --- |

(2)

Komisija lahko ugotovi, da tretja država zagotavlja ustrezno raven varstva. V tem primeru se lahko osebni podatki prenesejo iz držav članic, ne da bi bila potrebna dodatna jamstva.

| (3) | V skladu z Direktivo 95/46/ES je treba raven varstva podatkov oceniti glede na vse okoliščine, ki so povezane s postopkom prenosa podatkov ali nizom postopkov prenosa podatkov, pri čemer je treba skrbno pretehtati vrsto elementov, ki so pomembni za prenos in našteti v členu 25 Direktive. |
| --- | --- |

(3)

V skladu z Direktivo 95/46/ES je treba raven varstva podatkov oceniti glede na vse okoliščine, ki so povezane s postopkom prenosa podatkov ali nizom postopkov prenosa podatkov, pri čemer je treba skrbno pretehtati vrsto elementov, ki so pomembni za prenos in našteti v členu 25 Direktive.

| (4) | Glede na različne pristope k varstvu podatkov v tretjih državah bi bilo treba oceniti ustreznost, morebitno odločitev na podlagi člena 25(6) Direktive 95/46/ES pa bi bilo treba sprejeti in uveljaviti na tak način, da ne pride do samovoljne ali neupravičene diskriminacije do tretjih držav ali med tretjimi državami, v katerih prevladujejo podobne okoliščine, in da ne pride do prikrite trgovinske ovire, ob upoštevanju obstoječih mednarodnih obveznosti Evropske unije. |
| --- | --- |

(4)

Glede na različne pristope k varstvu podatkov v tretjih državah bi bilo treba oceniti ustreznost, morebitno odločitev na podlagi člena 25(6) Direktive 95/46/ES pa bi bilo treba sprejeti in uveljaviti na tak način, da ne pride do samovoljne ali neupravičene diskriminacije do tretjih držav ali med tretjimi državami, v katerih prevladujejo podobne okoliščine, in da ne pride do prikrite trgovinske ovire, ob upoštevanju obstoječih mednarodnih obveznosti Evropske unije.

| (5) | Izraelski pravni sistem nima pisane ustave, ima pa „temeljne zakone“, ki jim je Vrhovno sodišče Države Izrael podelilo ustavni značaj. Navedene „temeljne zakone“ dopolnjuje obsežna sodna praksa, saj izraelski pravni sistem v veliki meri temelji na načelih občega prava. Pravico do zasebnosti ureja člen 7 „temeljnega zakona o človekovem dostojanstvu in svobodi“. |
| --- | --- |

(5)

Izraelski pravni sistem nima pisane ustave, ima pa „temeljne zakone“, ki jim je Vrhovno sodišče Države Izrael podelilo ustavni značaj. Navedene „temeljne zakone“ dopolnjuje obsežna sodna praksa, saj izraelski pravni sistem v veliki meri temelji na načelih občega prava. Pravico do zasebnosti ureja člen 7 „temeljnega zakona o človekovem dostojanstvu in svobodi“.

| (6) | Pravni standardi varstva osebnih podatkov v Državi Izrael temeljijo v glavnem na standardih iz Direktive 95/46/ES, določeni pa so v Zakonu o varstvu zasebnosti št. 5741 iz leta 1981, ki je bil nazadnje spremenjen leta 2007 z namenom določiti nove zahteve za obdelavo osebnih podatkov in podrobno organizacijo nadzornega organa. |
| --- | --- |

(6)

Pravni standardi varstva osebnih podatkov v Državi Izrael temeljijo v glavnem na standardih iz Direktive 95/46/ES, določeni pa so v Zakonu o varstvu zasebnosti št. 5741 iz leta 1981, ki je bil nazadnje spremenjen leta 2007 z namenom določiti nove zahteve za obdelavo osebnih podatkov in podrobno organizacijo nadzornega organa.

| (7) | Navedeno zakonodajo o varstvu podatkov nadalje dopolnjujejo vladni sklepi o izvajanju Zakona o varstvu zasebnosti št. 5741 iz leta 1981 ter o organizaciji in delovanju nadzornega organa, ki temeljijo predvsem na priporočilih, ki jih je v poročilu ministrstvu za pravosodje izrazil odbor za pregled zakonodaje v zvezi s podatkovnimi zbirkami (Schoffmanovo poročilo). |
| --- | --- |

(7)

Navedeno zakonodajo o varstvu podatkov nadalje dopolnjujejo vladni sklepi o izvajanju Zakona o varstvu zasebnosti št. 5741 iz leta 1981 ter o organizaciji in delovanju nadzornega organa, ki temeljijo predvsem na priporočilih, ki jih je v poročilu ministrstvu za pravosodje izrazil odbor za pregled zakonodaje v zvezi s podatkovnimi zbirkami (Schoffmanovo poročilo).

| (8) | Določbe o varstvu podatkov prav tako vsebujejo številni pravni akti, ki urejajo različne sektorje, kot so zakonodaja o finančnem sektorju, zdravstvu in javnih registrih. |
| --- | --- |

(8)

Določbe o varstvu podatkov prav tako vsebujejo številni pravni akti, ki urejajo različne sektorje, kot so zakonodaja o finančnem sektorju, zdravstvu in javnih registrih.

| (9) | Pravni standardi varstva podatkov, ki se uporabljajo v Državi Izrael, zajemajo vsa temeljna načela, potrebna za ustrezno raven varstva za fizične osebe v zvezi z obdelavo osebnih podatkov v avtomatiziranih podatkovnih zbirkah. Poglavje 2 Zakona o varstvu zasebnosti št. 5741 iz leta 1981, v katerem so določena načela za obdelavo osebnih podatkov, ne velja za obdelavo osebnih podatkov v neavtomatiziranih podatkovnih zbirkah (ročne podatkovne zbirke). |
| --- | --- |

(9)

Pravni standardi varstva podatkov, ki se uporabljajo v Državi Izrael, zajemajo vsa temeljna načela, potrebna za ustrezno raven varstva za fizične osebe v zvezi z obdelavo osebnih podatkov v avtomatiziranih podatkovnih zbirkah. Poglavje 2 Zakona o varstvu zasebnosti št. 5741 iz leta 1981, v katerem so določena načela za obdelavo osebnih podatkov, ne velja za obdelavo osebnih podatkov v neavtomatiziranih podatkovnih zbirkah (ročne podatkovne zbirke).

| (10) | Uporaba pravnih standardov varstva podatkov je zagotovljena z upravnim in sodnim varstvom ter neodvisnim nadzorom, ki ga izvaja nadzorni organ, to je izraelski organ za zakonodajo, informacije in tehnologijo (ILITA), ki je pooblaščen za preiskavo in ukrepanje ter deluje popolnoma neodvisno. |
| --- | --- |

(10)

Uporaba pravnih standardov varstva podatkov je zagotovljena z upravnim in sodnim varstvom ter neodvisnim nadzorom, ki ga izvaja nadzorni organ, to je izraelski organ za zakonodajo, informacije in tehnologijo (ILITA), ki je pooblaščen za preiskavo in ukrepanje ter deluje popolnoma neodvisno.

| (11) | Izraelski organi za varstvo podatkov so priskrbeli razlage in zagotovila glede načina razlage izraelskih predpisov ter podali zagotovila, da se izraelska zakonodaja o varstvu podatkov izvaja v skladu s tako razlago. Ta sklep upošteva te razlage in zagotovila ter je zato pogojen z njimi. |
| --- | --- |

(11)

Izraelski organi za varstvo podatkov so priskrbeli razlage in zagotovila glede načina razlage izraelskih predpisov ter podali zagotovila, da se izraelska zakonodaja o varstvu podatkov izvaja v skladu s tako razlago. Ta sklep upošteva te razlage in zagotovila ter je zato pogojen z njimi.

| (12) | Za Državo Izrael bi se torej moralo šteti, da zagotavlja ustrezno raven varstva osebnih podatkov iz Direktive 95/46/ES v zvezi z avtomatiziranimi mednarodnimi prenosi osebnih podatkov iz Evropske unije v Državo Izrael ali neavtomatiziranimi prenosi, pri katerih se v Državi Izrael izvaja nadaljnja avtomatizirana obdelava. Nasprotno pa ta sklep ne bi smel veljati za mednarodne prenose osebnih podatkov iz EU v Državo Izrael, pri katerih se tako prenos kot tudi poznejša obdelava podatkov izvajata izključno z neavtomatskimi sredstvi. |
| --- | --- |

(12)

Za Državo Izrael bi se torej moralo šteti, da zagotavlja ustrezno raven varstva osebnih podatkov iz Direktive 95/46/ES v zvezi z avtomatiziranimi mednarodnimi prenosi osebnih podatkov iz Evropske unije v Državo Izrael ali neavtomatiziranimi prenosi, pri katerih se v Državi Izrael izvaja nadaljnja avtomatizirana obdelava. Nasprotno pa ta sklep ne bi smel veljati za mednarodne prenose osebnih podatkov iz EU v Državo Izrael, pri katerih se tako prenos kot tudi poznejša obdelava podatkov izvajata izključno z neavtomatskimi sredstvi.

| (13) | Zaradi preglednosti in da se zaščiti zmožnost pristojnih organov držav članic, da zagotovijo varstvo posameznikov v zvezi z obdelavo njihovih osebnih podatkov, je treba določiti izjemne okoliščine, v katerih se lahko upraviči začasna ustavitev prenosa nekaterih podatkov, ne glede na ugotovljeno ustrezno varstvo. |
| --- | --- |

(13)

Zaradi preglednosti in da se zaščiti zmožnost pristojnih organov držav članic, da zagotovijo varstvo posameznikov v zvezi z obdelavo njihovih osebnih podatkov, je treba določiti izjemne okoliščine, v katerih se lahko upraviči začasna ustavitev prenosa nekaterih podatkov, ne glede na ugotovljeno ustrezno varstvo.

| (14) | Ugotovitve o ustreznosti v zvezi s tem sklepom se nanašajo na Državo Izrael v skladu z opredelitvijo mednarodnega prava. Nadaljnji prenosi prejemniku zunaj Države Izrael v skladu z opredelitvijo mednarodnega prava se štejejo za prenose osebnih podatkov tretji državi. |
| --- | --- |

(14)

Ugotovitve o ustreznosti v zvezi s tem sklepom se nanašajo na Državo Izrael v skladu z opredelitvijo mednarodnega prava. Nadaljnji prenosi prejemniku zunaj Države Izrael v skladu z opredelitvijo mednarodnega prava se štejejo za prenose osebnih podatkov tretji državi.

| (15) | Delovna skupina za varstvo posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov, ustanovljena na podlagi člena 29 Direktive 95/46/ES, je dala pozitivno mnenje o ravni ustreznosti glede varstva osebnih podatkov v zvezi z avtomatiziranimi mednarodnimi prenosi osebnih podatkov iz Evropske unije ali neavtomatiziranimi prenosi, pri katerih se v Državi Izrael izvaja nadaljnja avtomatizirana obdelava. Delovna skupina je v svojem pozitivnem mnenju spodbudila izraelske organe k sprejetju dodatnih predpisov, ki bodo uporabo izraelske zakonodaje razširili na ročne podatkovne zbirke, uporabo načela sorazmernosti izrecno priznali pri obdelavi osebnih podatkov v zasebnem sektorju in izjeme pri mednarodnih prenosih podatkov razlagali v skladu z merili iz Delovnega dokumenta o skupni razlagi člena 26(1) Direktive 95/46/ES (2). To mnenje je bilo upoštevano pri pripravi tega sklepa (3). |
| --- | --- |

(15)

Delovna skupina za varstvo posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov, ustanovljena na podlagi člena 29 Direktive 95/46/ES, je dala pozitivno mnenje o ravni ustreznosti glede varstva osebnih podatkov v zvezi z avtomatiziranimi mednarodnimi prenosi osebnih podatkov iz Evropske unije ali neavtomatiziranimi prenosi, pri katerih se v Državi Izrael izvaja nadaljnja avtomatizirana obdelava. Delovna skupina je v svojem pozitivnem mnenju spodbudila izraelske organe k sprejetju dodatnih predpisov, ki bodo uporabo izraelske zakonodaje razširili na ročne podatkovne zbirke, uporabo načela sorazmernosti izrecno priznali pri obdelavi osebnih podatkov v zasebnem sektorju in izjeme pri mednarodnih prenosih podatkov razlagali v skladu z merili iz Delovnega dokumenta o skupni razlagi člena 26(1) Direktive 95/46/ES (2). To mnenje je bilo upoštevano pri pripravi tega sklepa (3).

| (16) | Odbor, ustanovljen na podlagi člena 31(1) Direktive 95/46/ES, ni predložil mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik – |
| --- | --- |

(16)

Odbor, ustanovljen na podlagi člena 31(1) Direktive 95/46/ES, ni predložil mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

1.   Za namene člena 25(2) Direktive 95/46/ES se šteje, da Država Izrael zagotavlja ustrezno raven varstva osebnih podatkov, prenesenih iz Evropske unije, v zvezi z avtomatiziranimi mednarodnimi prenosi osebnih podatkov iz Evropske unije ali neavtomatiziranimi prenosi, pri katerih se v Državi Izrael izvaja nadaljnja avtomatizirana obdelava.

2.   Pristojni nadzorni organ za področje uporabe pravnih standardov varstva podatkov v Državi Izrael je „Israeli Law, Information and Technology Authority (ILITA)“ (izraelski organ za zakonodajo, informacije in tehnologijo), naveden v Prilogi k temu sklepu.

Člen 2

1.   Ta sklep zadeva le ustreznost varstva, zagotovljenega v Državi Izrael v skladu z opredelitvijo mednarodnega prava z namenom izpolniti zahteve člena 25(1) Direktive 95/46/ES in ne vpliva na druge pogoje ali omejitve, s katerimi se izvajajo druge določbe navedene direktive, ki se nanašajo na obdelavo osebnih podatkov v državah članicah.

2.   Ta sklep se uporablja v skladu z mednarodnim pravom. Ne vpliva na status Golanske planote, območja Gaze in Zahodnega brega, vključno z vzhodnim Jeruzalemom, v skladu z opredelitvijo mednarodnega prava.

Člen 3

1.   Brez vpliva na pooblastila za ukrepanje za zagotavljanje skladnosti z nacionalnimi predpisi, sprejetimi v skladu z določbami, razen s tistimi iz člena 25 Direktive 95/46/ES, lahko pristojni organi v državah članicah izvajajo svoja obstoječa pooblastila, da začasno ustavijo prenos podatkov prejemniku v Državi Izrael z namenom zavarovanja posameznikov v zvezi z obdelavo njihovih osebnih podatkov v naslednjih primerih:

| (a) | če pristojni izraelski organ ugotovi, da prejemnik krši veljavne standarde varstva; ali |
| --- | --- |

(a)

če pristojni izraelski organ ugotovi, da prejemnik krši veljavne standarde varstva; ali

| (b) | če obstaja precejšnja verjetnost, da so standardi varstva kršeni, če obstajajo utemeljeni razlogi za prepričanje, da pristojni izraelski organ ne ukrepa ali ne bo ukrepal primerno in pravočasno, da bi rešil zadevno vprašanje, če bi neprekinjeni prenos povzročil neposredno tveganje hudega škodovanja osebam, na katere se podatki nanašajo, in če so si pristojni organi v državi članici v teh okoliščinah ustrezno prizadevali obvestiti organ s sedežem v Državi Izrael, pristojen za obdelavo, ter mu dati priložnost za odziv. |
| --- | --- |

(b)

če obstaja precejšnja verjetnost, da so standardi varstva kršeni, če obstajajo utemeljeni razlogi za prepričanje, da pristojni izraelski organ ne ukrepa ali ne bo ukrepal primerno in pravočasno, da bi rešil zadevno vprašanje, če bi neprekinjeni prenos povzročil neposredno tveganje hudega škodovanja osebam, na katere se podatki nanašajo, in če so si pristojni organi v državi članici v teh okoliščinah ustrezno prizadevali obvestiti organ s sedežem v Državi Izrael, pristojen za obdelavo, ter mu dati priložnost za odziv.

2.   Začasna ustavitev prenosa podatkov preneha takoj, ko so zagotovljeni standardi varstva in so o tem uradno obveščeni pristojni organi zadevnih držav članic.

Člen 4

1.   Države članice obvestijo Komisijo takoj, ko so sprejeti ukrepi na podlagi člena 3.

2.   Države članice in Komisija se medsebojno obvestijo o primerih, kadar ukrepi organov, odgovornih za zagotavljanje skladnosti s standardi varstva v Državi Izrael, ne zagotavljajo take skladnosti.

3.   Če informacije, zbrane v skladu s členom 3 ter odstavkoma 1 in 2 tega člena, dokazujejo, da organ, odgovoren za zagotavljanje skladnosti s standardi varstva v Državi Izrael, svoje vloge ne izpolnjuje učinkovito, Komisija obvesti pristojni izraelski organ in po potrebi predloži osnutke ukrepov v skladu s postopkom iz člena 31(2) Direktive 95/46/ES z namenom razveljavitve ali začasnega prenehanja izvajanja tega sklepa ali omejitve njegovega področja uporabe.

Člen 5

Komisija spremlja učinkovanje tega sklepa in odboru, ustanovljenemu v skladu s členom 31 Direktive 95/46/ES, poroča o morebitnih zadevnih ugotovitvah, vključno s kakršnimi koli dokazi, ki bi lahko vplivali na ugotovitev iz člena 1 tega sklepa, da je varstvo v Državi Izrael ustrezno v smislu člena 25 Direktive 95/46/ES, in morebitnimi dokazi, da se ta sklep izvaja na diskriminatoren način. Zlasti spremlja obdelavo osebnih podatkov v ročnih podatkovnih zbirkah.

Člen 6

Države članice sprejmejo vse ukrepe, potrebne za uskladitev s tem sklepom, v treh mesecih od datuma njegove notifikacije.

Člen 7

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 31. januarja 2011

Za Komisijo

Viviane REDING

Podpredsednica

---

(1)  UL L 281, 23.11.1995, str. 31.

1

(2)  Dokument DS 114 z dne 25. novembra 2005 je na voljo na: http://ec.europa.eu/justice_home/fsj/privacy/docs/wpdocs/2005/wp114_sl.pdf.

2

(3)  Mnenje 6/2009 o ravni varstva osebnih podatkov v Izraelu je na voljo na: http://ec.europa.eu/justice_home/fsj/privacy/docs/wpdocs/2009/wp165_sl.pdf.

3

---

PRILOGA

Pristojni nadzorni organ iz člena 1(2) tega sklepa:

| The Israeli Law, Information and Technology Authority |
| --- |
| The Government Campus |
| 9th floor |
| 125 Begin Rd. |
| Tel Aviv |
| Israel |

The Israeli Law, Information and Technology Authority

The Government Campus

9th floor

125 Begin Rd.

Tel Aviv

Israel

Poštni naslov:

| P.O. Box 7360 |
| --- |
| Tel Aviv, 61072 |
| Telefon: +972 37634050 |
| Telefaks: +972 26467064 |
| e-naslov: ILITA@justice.gov.il |
| Spletna stran: http://www.justice.gov.il/MOJEng/RashutTech/default.htm |

P.O. Box 7360

Tel Aviv, 61072

Telefon: +972 37634050

Telefaks: +972 26467064

e-naslov: ILITA@justice.gov.il

Spletna stran: http://www.justice.gov.il/MOJEng/RashutTech/default.htm

---