# Eiropas Savienības L 70/2011

| | ISSN 1725-5112
  doi:10.3000/17255112.L_2011.070.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 70 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 54. sējums2011. gada 17. marts |

ISSN 1725-5112

doi:10.3000/17255112.L_2011.070.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 70

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

54. sējums2011. gada 17. marts

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 257/2011 (2011. gada 16. marts), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 616/2007, ar kuru atver Kopienas tarifa kvotas mājputnu gaļai ar izcelsmi Brazīlijā, Taizemē un citās trešās valstīs un paredz to pārvaldību | 1 |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 258/2011 (2011. gada 16. marts), ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes keramikas flīžu importam | 5 |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 259/2011 (2011. gada 16. marts), ar ko groza Komisijas Regulu (ES) Nr. 642/2010 par Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanas noteikumiem attiecībā uz ievedmuitas nodokļiem labības nozarē | 31 |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 260/2011 (2011. gada 16. marts), ar ko 146. reizi groza Padomes Regulu (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kas saistītas ar Osamu Bin Ladenu, Al-Qaida tīklu un Taliban | 33 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 261/2011 (2011. gada 16. marts), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 35 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 262/2011 (2011. gada 16. marts), ar ko groza ar Regulu (ES) Nr. 867/2010 2010./11. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus dažiem cukura nozares produktiem | 37 |
| | | LĒMUMI |
| | | 2011/162/ES |
| | * | Padomes Lēmums (2011. gada 14. marts) par nostāju, kas Eiropas Savienībai jāieņem Roterdamas konvencijas konferences pušu piektajā sanāksmē attiecībā uz grozījumiem III pielikumā Roterdamas konvencijā par iepriekš norunātas piekrišanas procedūru attiecībā uz dažām bīstamām ķīmiskām vielām un pesticīdiem starptautiskajā tirdzniecībā | 39 |
| | | 2011/163/ES |
| | * | Komisijas Lēmums (2011. gada 16. marts), ar ko apstiprina plānus, ko saskaņā ar Padomes Direktīvas 96/23/EK 29. pantu iesniegušas trešās valstis
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 1630)

   (
  1
  ) | 40 |
| | | 2011/164/ES |
| | * | Komisijas Lēmums (2011. gada 16. marts) par dažu Padomes Direktīvas 66/402/EEK prasībām neatbilstošu Triticum aestivum sugas sēklu pagaidu tirdzniecību
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 1634)

   (
  1
  ) | 47 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 257/2011 (2011. gada 16. marts), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 616/2007, ar kuru atver Kopienas tarifa kvotas mājputnu gaļai ar izcelsmi Brazīlijā, Taizemē un citās trešās valstīs un paredz to pārvaldību

1

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 258/2011 (2011. gada 16. marts), ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes keramikas flīžu importam

5

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 259/2011 (2011. gada 16. marts), ar ko groza Komisijas Regulu (ES) Nr. 642/2010 par Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanas noteikumiem attiecībā uz ievedmuitas nodokļiem labības nozarē

31

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 260/2011 (2011. gada 16. marts), ar ko 146. reizi groza Padomes Regulu (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kas saistītas ar Osamu Bin Ladenu, Al-Qaida tīklu un Taliban

Al-Qaida

Taliban

33

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 261/2011 (2011. gada 16. marts), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

35

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 262/2011 (2011. gada 16. marts), ar ko groza ar Regulu (ES) Nr. 867/2010 2010./11. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus dažiem cukura nozares produktiem

37

LĒMUMI

2011/162/ES

*

Padomes Lēmums (2011. gada 14. marts) par nostāju, kas Eiropas Savienībai jāieņem Roterdamas konvencijas konferences pušu piektajā sanāksmē attiecībā uz grozījumiem III pielikumā Roterdamas konvencijā par iepriekš norunātas piekrišanas procedūru attiecībā uz dažām bīstamām ķīmiskām vielām un pesticīdiem starptautiskajā tirdzniecībā

39

2011/163/ES

*

Komisijas Lēmums (2011. gada 16. marts), ar ko apstiprina plānus, ko saskaņā ar Padomes Direktīvas 96/23/EK 29. pantu iesniegušas trešās valstis
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 1630)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 1630)

1

40

2011/164/ES

*

Komisijas Lēmums (2011. gada 16. marts) par dažu Padomes Direktīvas 66/402/EEK prasībām neatbilstošu Triticum aestivum sugas sēklu pagaidu tirdzniecību
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 1634)

   (
  1
  )

Triticum aestivum

(izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 1634)

1

47

| | | IV   Tiesību akti, kas pieņemti pirms 2009. gada 1. decembra saskaņā ar EK līgumu, ES līgumu un Euratom līgumu |
| --- | --- | --- |
| | * | EBTA Uzraudzības iestādes Lēmums Nr. 329/09/COL (2009. gada 15. jūlijs) par Norvēģijas atbalsta shēmu apkures un elektroenerģijas taupīšanas pasākumiem privātās mājsaimniecībās, izmantojot alternatīvus atjaunojamās enerģijas avotus (Norvēģija) | 49 |

IV   Tiesību akti, kas pieņemti pirms 2009. gada 1. decembra saskaņā ar EK līgumu, ES līgumu un Euratom līgumu

*

EBTA Uzraudzības iestādes Lēmums Nr. 329/09/COL (2009. gada 15. jūlijs) par Norvēģijas atbalsta shēmu apkures un elektroenerģijas taupīšanas pasākumiem privātās mājsaimniecībās, izmantojot alternatīvus atjaunojamās enerģijas avotus (Norvēģija)

49

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 17.3.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 70/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 70/1

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 257/2011

(2011. gada 16. marts),

ar ko groza Regulu (EK) Nr. 616/2007, ar kuru atver Kopienas tarifa kvotas mājputnu gaļai ar izcelsmi Brazīlijā, Taizemē un citās trešās valstīs un paredz to pārvaldību

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1), un jo īpaši tās 144. panta 1. punktu un 148. pantu saistībā ar 4. pantu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 29. maija Lēmumu 2007/360/EK, lai noslēgtu nolīgumus saskaņotu protokolu veidā starp Eiropas Kopienu un Brazīlijas Federatīvo Republiku un starp Eiropas Kopienu un Taizemes Karalisti atbilstīgi 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (VVTT 1994) XXVIII pantam par koncesiju izmaiņām, kas attiecas uz mājputnu gaļu (2), un jo īpaši tā 2. pantu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 130. panta 2. punktu imports Savienībā jāpārvalda, izmantojot importa licences. Tomēr, lai novērstu spekulatīvas darbības, kas rada importa plūsmas izkropļojumus, ir lietderīgi pārvaldīt ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 616/2007 (3) atvērto kvotu, kas Taizemei piešķirta ar kārtas numuru 09.4215 un grupā nr. 5, kā pirmo soli piešķirot importa tiesības un kā otro soli izdodot importa licences, kā paredzēts 6. panta 3. punktā Komisijas 2006. gada 31. augusta Regulā (EK) Nr. 1301/2006, ar ko nosaka kopīgus noteikumus lauksaimniecības produktu importa tarifu kvotu administrēšanai, izmantojot ievešanas atļauju sistēmu (4). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 130. panta 2. punktu imports Savienībā jāpārvalda, izmantojot importa licences. Tomēr, lai novērstu spekulatīvas darbības, kas rada importa plūsmas izkropļojumus, ir lietderīgi pārvaldīt ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 616/2007 (3) atvērto kvotu, kas Taizemei piešķirta ar kārtas numuru 09.4215 un grupā nr. 5, kā pirmo soli piešķirot importa tiesības un kā otro soli izdodot importa licences, kā paredzēts 6. panta 3. punktā Komisijas 2006. gada 31. augusta Regulā (EK) Nr. 1301/2006, ar ko nosaka kopīgus noteikumus lauksaimniecības produktu importa tarifu kvotu administrēšanai, izmantojot ievešanas atļauju sistēmu (4).

| (2) | Attiecībā uz pieteikumu iesniedzēju tiesībām un importa apjoma pārdalīšanu kvotas periodam, kas noteikts Regulas (EK) Nr. 616/2007 1. panta 1. punktā, jāparedz importa tiesību piešķiršanas un tai sekojošo attiecīgās kvotas importa licenču izdošanas jauna kārtība. |
| --- | --- |

(2)

Attiecībā uz pieteikumu iesniedzēju tiesībām un importa apjoma pārdalīšanu kvotas periodam, kas noteikts Regulas (EK) Nr. 616/2007 1. panta 1. punktā, jāparedz importa tiesību piešķiršanas un tai sekojošo attiecīgās kvotas importa licenču izdošanas jauna kārtība.

| (3) | Spekulatīvu darbību novēršanai un lai nodrošinātu, ka importa tiesības tiek piešķirtas faktiskajiem importētājiem, kā nosacījumu atbilstoša līmeņa importa tiesību saņemšanai ir svarīgi noteikt importētās mājputnu gaļas iepriekšējo references daudzumu. |
| --- | --- |

(3)

Spekulatīvu darbību novēršanai un lai nodrošinātu, ka importa tiesības tiek piešķirtas faktiskajiem importētājiem, kā nosacījumu atbilstoša līmeņa importa tiesību saņemšanai ir svarīgi noteikt importētās mājputnu gaļas iepriekšējo references daudzumu.

| (4) | Ņemot vērā jaunos noteikumus par produktu importu, kuru izcelsme ir Taizemē, lai nodrošinātu tarifa kvotu pienācīgu pārvaldību un pietiekamu piekļuvi tām, uzņēmējiem atbilstošā līmenī jānosaka nodrošinājuma apjoms par importa tiesībām un licencēm. |
| --- | --- |

(4)

Ņemot vērā jaunos noteikumus par produktu importu, kuru izcelsme ir Taizemē, lai nodrošinātu tarifa kvotu pienācīgu pārvaldību un pietiekamu piekļuvi tām, uzņēmējiem atbilstošā līmenī jānosaka nodrošinājuma apjoms par importa tiesībām un licencēm.

| (5) | Lai uzņēmējiem uzliktu pienākumu iesniegt importa licenču pieteikumus attiecībā uz visām piešķirtajām importa tiesībām, jānosaka, ka šis pienākums ir galvenā prasība nozīmē, kas noteikta Komisijas 1985. gada 22. jūlija Regulā (EEK) Nr. 2220/85, kas nosaka vienotus detalizētus noteikumus lauksaimniecības produktu drošības naudas sistēmas piemērošanai (5). |
| --- | --- |

(5)

Lai uzņēmējiem uzliktu pienākumu iesniegt importa licenču pieteikumus attiecībā uz visām piešķirtajām importa tiesībām, jānosaka, ka šis pienākums ir galvenā prasība nozīmē, kas noteikta Komisijas 1985. gada 22. jūlija Regulā (EEK) Nr. 2220/85, kas nosaka vienotus detalizētus noteikumus lauksaimniecības produktu drošības naudas sistēmas piemērošanai (5).

| (6) | Paziņošanas termiņš, kas Regulā (EK) Nr. 616/2007 noteikts valstu iestādēm, lai tās Komisijai paziņotu daudzumus, par kuriem izdotas licences, salīdzinājumā ar to izdošanas laiku ir vēls. Kvotas labai pārvaldībai tāpēc ir ieteicams šo paziņošanas termiņu pārcelt. |
| --- | --- |

(6)

Paziņošanas termiņš, kas Regulā (EK) Nr. 616/2007 noteikts valstu iestādēm, lai tās Komisijai paziņotu daudzumus, par kuriem izdotas licences, salīdzinājumā ar to izdošanas laiku ir vēls. Kvotas labai pārvaldībai tāpēc ir ieteicams šo paziņošanas termiņu pārcelt.

| (7) | Lai uzņēmēji un kompetentās iestādes pierastu pie grupas nr. 5 pārvaldības jaunās kārtības, ir lietderīgi atlikt pieteikumu iesniegšanu importa tiesību saņemšanai pirmajam apakšperiodam, kas sākas 2011. gada 1. jūlijā, tās termiņu pārceļot no 2011. gada aprīļa uz 2011. gada maiju. |
| --- | --- |

(7)

Lai uzņēmēji un kompetentās iestādes pierastu pie grupas nr. 5 pārvaldības jaunās kārtības, ir lietderīgi atlikt pieteikumu iesniegšanu importa tiesību saņemšanai pirmajam apakšperiodam, kas sākas 2011. gada 1. jūlijā, tās termiņu pārceļot no 2011. gada aprīļa uz 2011. gada maiju.

| (8) | Tāpēc attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 616/2007. |
| --- | --- |

(8)

Tāpēc attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 616/2007.

| (9) | Tā kā nākamais kvotas periods sākas 2011. gada 1. jūlijā, šī regula jāpiemēro no minētā laika. |
| --- | --- |

(9)

Tā kā nākamais kvotas periods sākas 2011. gada 1. jūlijā, šī regula jāpiemēro no minētā laika.

| (10) | Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komiteja tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā nav sniegusi atzinumu, |
| --- | --- |

(10)

Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komiteja tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā nav sniegusi atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (EK) Nr. 616/2007 groza šādi.

| 1. | Regulas 3. pantā pievieno šādu punktu:
  “3.   Grupai nr. 5 noteiktie gada daudzumi jāpārvalda, pirmajā posmā piešķirot importa tiesības un otrajā posmā izdodot importa licences.” |
| --- | --- |

1.

Regulas 3. pantā pievieno šādu punktu:

“3.   Grupai nr. 5 noteiktie gada daudzumi jāpārvalda, pirmajā posmā piešķirot importa tiesības un otrajā posmā izdodot importa licences.”

| 2. | Regulas 4., 5. un 6. pantu aizstāj ar šādiem pantiem:
  “4. pants
  1.   Regulas (EK) Nr. 1301/2006 5. panta piemērošanas nolūkos importa licences pieteikuma iesniedzējs, iesniedzot savu pirmo pieteikumu attiecīgajam tarifu kvotas periodam par preču grupām, izņemot grupu nr. 5, sniedz pierādījumu par to, ka tas katrā no diviem Regulas (EK) Nr. 1301/2006 5. pantā noteiktajiem periodiem ir importējis vismaz 50 t produktu, uz kuriem attiecas Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 (6) I pielikuma XX daļa, vai izstrādājumu, kas atbilst KN kodam 0210 99 39.
  Regulas (EK) Nr. 1301/2006 5. panta piemērošanas nolūkos attiecībā uz grupu nr. 5 importa tiesību pieteikuma iesniedzējs, iesniedzot savu pirmo pieteikumu attiecīgajam tarifu kvotas gadam, sniedz pierādījumu par to, ka tas katrā no diviem Regulas (EK) Nr. 1301/2006 5. pantā noteiktajiem periodiem ir importējis vismaz 250 t produktu, uz kuriem attiecas Regulas (EK) Nr. 1234/2007 I pielikuma XX daļa, vai izstrādājumu, kas atbilst KN kodam 0210 99 39.
  Licences pieteikumā jānorāda tikai viens no šīs regulas I pielikumā noteiktajiem kārtas numuriem.
  2.   Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1301/2006 5. panta un no šā panta 1. punkta pirmās daļas noteikumiem, importa licences pieteikuma iesniedzējs, iesniedzot savu pirmo pieteikumu attiecīgajam tarifu kvotas periodam, var sniegt arī pierādījumu par to, ka tas katrā no diviem Regulas (EK) Nr. 1301/2006 5. pantā minētajiem periodiem kā pārstrādātājs vismaz 1 000 t mājputnu gaļas, uz kuru attiecas KN kodi 0207 vai 0210, ir pārstrādājis mājputnu gaļas izstrādājumos, kuri atbilst KN kodam 1602 un uz kuriem attiecas Regula (EK) Nr. 1234/2007, vai homogenizētos izstrādājumos, uz kuriem attiecas KN kods 1602 10 00 un kuru sastāvā ir tikai mājputnu gaļa.
  Šajā punktā “pārstrādātājs” ir persona, kas iekļauta tās dalībvalsts PVN maksātāju reģistrā, kurā tā veic uzņēmējdarbību, un attiecīgajai dalībvalstij sniedz pierādījumus par pārstrādāšanu, iesniedzot tās prasībām atbilstīgu komercdokumentu.
  3.   Uzņēmums, kas izveidots, apvienojoties uzņēmumiem, kuriem katram ir importētais references daudzums, šos references daudzumus var izmantot savu pieteikumu pamatojumam.
  4.   Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1301/2006 6. panta 1. punkta noteikumiem, attiecībā uz grupu nr. 3, nr. 6 un nr. 8 viens pieteikuma iesniedzējs var iesniegt vairākus importa licenču pieteikumus par vienas grupas produktiem, ja šo produktu izcelsme ir dažādās valstīs. Atsevišķie pieteikumi, no kuriem katrs attiecas uz vienu izcelsmes valsti, dalībvalsts kompetentajai iestādei ir jāiesniedz vienlaicīgi. Tos izskata kā vienu pieteikumu attiecībā uz šā panta 5. punktā minēto maksimālo daudzumu.
  5.   Licences pieteikumos par visām grupām, izņemot grupu nr. 5, norādītajam daudzumam jābūt vismaz 100 t un ne lielākam par 10 % no daudzuma, kas attiecīgajai kvotai pieejams konkrētajā periodā vai apakšperiodā.
  Tomēr:






  a) | par grupu nr. 2 un nr. 3 importa licences vai importa tiesību pieteikumā norādītais maksimālais daudzums nedrīkst būt lielāks par 5 % no daudzuma, kas attiecīgajai kvotai pieejams konkrētajā periodā vai apakšperiodā; |
| --- | --- | --- |

2.

Regulas 4., 5. un 6. pantu aizstāj ar šādiem pantiem:

“4. pants

1.   Regulas (EK) Nr. 1301/2006 5. panta piemērošanas nolūkos importa licences pieteikuma iesniedzējs, iesniedzot savu pirmo pieteikumu attiecīgajam tarifu kvotas periodam par preču grupām, izņemot grupu nr. 5, sniedz pierādījumu par to, ka tas katrā no diviem Regulas (EK) Nr. 1301/2006 5. pantā noteiktajiem periodiem ir importējis vismaz 50 t produktu, uz kuriem attiecas Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 (6) I pielikuma XX daļa, vai izstrādājumu, kas atbilst KN kodam 0210 99 39.

Regulas (EK) Nr. 1301/2006 5. panta piemērošanas nolūkos attiecībā uz grupu nr. 5 importa tiesību pieteikuma iesniedzējs, iesniedzot savu pirmo pieteikumu attiecīgajam tarifu kvotas gadam, sniedz pierādījumu par to, ka tas katrā no diviem Regulas (EK) Nr. 1301/2006 5. pantā noteiktajiem periodiem ir importējis vismaz 250 t produktu, uz kuriem attiecas Regulas (EK) Nr. 1234/2007 I pielikuma XX daļa, vai izstrādājumu, kas atbilst KN kodam 0210 99 39.

Licences pieteikumā jānorāda tikai viens no šīs regulas I pielikumā noteiktajiem kārtas numuriem.

2.   Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1301/2006 5. panta un no šā panta 1. punkta pirmās daļas noteikumiem, importa licences pieteikuma iesniedzējs, iesniedzot savu pirmo pieteikumu attiecīgajam tarifu kvotas periodam, var sniegt arī pierādījumu par to, ka tas katrā no diviem Regulas (EK) Nr. 1301/2006 5. pantā minētajiem periodiem kā pārstrādātājs vismaz 1 000 t mājputnu gaļas, uz kuru attiecas KN kodi 0207 vai 0210, ir pārstrādājis mājputnu gaļas izstrādājumos, kuri atbilst KN kodam 1602 un uz kuriem attiecas Regula (EK) Nr. 1234/2007, vai homogenizētos izstrādājumos, uz kuriem attiecas KN kods 1602 10 00 un kuru sastāvā ir tikai mājputnu gaļa.

Šajā punktā “pārstrādātājs” ir persona, kas iekļauta tās dalībvalsts PVN maksātāju reģistrā, kurā tā veic uzņēmējdarbību, un attiecīgajai dalībvalstij sniedz pierādījumus par pārstrādāšanu, iesniedzot tās prasībām atbilstīgu komercdokumentu.

3.   Uzņēmums, kas izveidots, apvienojoties uzņēmumiem, kuriem katram ir importētais references daudzums, šos references daudzumus var izmantot savu pieteikumu pamatojumam.

4.   Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1301/2006 6. panta 1. punkta noteikumiem, attiecībā uz grupu nr. 3, nr. 6 un nr. 8 viens pieteikuma iesniedzējs var iesniegt vairākus importa licenču pieteikumus par vienas grupas produktiem, ja šo produktu izcelsme ir dažādās valstīs. Atsevišķie pieteikumi, no kuriem katrs attiecas uz vienu izcelsmes valsti, dalībvalsts kompetentajai iestādei ir jāiesniedz vienlaicīgi. Tos izskata kā vienu pieteikumu attiecībā uz šā panta 5. punktā minēto maksimālo daudzumu.

5.   Licences pieteikumos par visām grupām, izņemot grupu nr. 5, norādītajam daudzumam jābūt vismaz 100 t un ne lielākam par 10 % no daudzuma, kas attiecīgajai kvotai pieejams konkrētajā periodā vai apakšperiodā.

Tomēr:

a)

par grupu nr. 2 un nr. 3 importa licences vai importa tiesību pieteikumā norādītais maksimālais daudzums nedrīkst būt lielāks par 5 % no daudzuma, kas attiecīgajai kvotai pieejams konkrētajā periodā vai apakšperiodā;

| b) | par grupu nr. 3, nr. 6 un nr. 8 importa minimālais daudzums, par kuru var iesniegt licences pieteikumu, tiek samazināts līdz 10 t. |
| --- | --- |

b)

par grupu nr. 3, nr. 6 un nr. 8 importa minimālais daudzums, par kuru var iesniegt licences pieteikumu, tiek samazināts līdz 10 t.

Par grupu nr. 5 importa tiesību pieteikumā daudzumam jābūt vismaz 100 t un ne lielākam par 10 % no daudzuma, kas attiecīgajai kvotai pieejams konkrētajā periodā vai apakšperiodā.

6.   Izņemot grupu nr. 3, nr. 6 un nr. 8, licences ietver pienākumu importu veikt no tajās norādītās valsts. Grupām, uz kurām attiecas šis pienākums, licences pieteikumā un pašas licences 8. ailē norāda izcelsmes valsti un vārdu “jā” atzīmē ar krustiņu.

7.   Licences pieteikuma un pašas licences 20. ailē ir viena no II pielikuma A daļā noteiktajām norādēm.

Licences 24. ailē ir viena no II pielikuma B daļā noteiktajām norādēm.

Par grupas nr. 3 un nr. 6 produktiem licences 24. ailē ir viena no II pielikuma C daļā noteiktajām norādēm.

Par grupas nr. 8 produktiem licences 24. ailē ir viena no II pielikuma D daļā noteiktajām norādēm.

5. pants

1.   Importa tiesību pieteikumus par grupas nr. 5 produktiem un importa licenču pieteikumus par pārējām grupām var iesniegt tikai tā mēneša pirmo septiņu dienu laikā pirms katra apakšperioda sākuma, kas ir trešais mēnesis pirms katra apakšperioda, un par grupu nr. 3 tā mēneša pirmo septiņu dienu laikā pirms katra kvotas perioda sākuma, kas ir trešais mēnesis pirms katra kvotas perioda.

Tomēr importa tiesību pieteikumus par grupu nr. 5 apakšperiodam, kas sākas 2011. gada 1. jūlijā, var iesniegt 2011. gada maija pirmo septiņu dienu laikā.

2.   Iesniedzot licences pieteikumu, iemaksā nodrošinājumu EUR 50 par 100 kg visām produktu grupām, izņemot grupu nr. 5. Tomēr licenču pieteikumiem par grupas nr. 1, nr. 4 un nr. 7 produktiem iemaksājamais nodrošinājums ir EUR 10 par 100 kg, bet importa tiesību pieteikumiem par grupu nr. 5 iemaksājamais nodrošinājums ir EUR 6 par 100 kg.

3.   Dalībvalstis vēlākais tā mēneša 14. dienā, kurā iesniegti pieteikumi, Komisijai paziņo kopējos pieprasītos daudzumus kilogramos sadalījumā pa produktu grupām un pēc to izcelsmes.

4.   Importa tiesības piešķir un importa licences izdod, sākot no tā mēneša 23. dienas, kurā iesniegti pieteikumi, un vēlākais tā paša mēneša pēdējā dienā. Importa tiesības ir spēkā no tā apakšperioda pirmās dienas, kuram pieteikums iesniegts, līdz tā paša importa perioda 30. jūnijam, un tās nav nododamas.

5.   Par grupu nr. 5 importa licenču pieteikumus var iesniegt tikai tajā dalībvalstī, kurā pretendents iesniedzis importa tiesību pieteikumu un tās ir saņēmis. Par šo grupu licences izdod uz importa tiesības saņēmušā uzņēmēja vārda, pamatojoties uz tā iesniegto pieteikumu.

Saņemot importa licenci, uzņēmējam par grupu nr. 5 iemaksā nodrošinājumu EUR 75 par 100 kg. Ar katru izdoto importa licenci tiek attiecīgi samazinātas saņemtās importa tiesības, un bez kavēšanās tiek atbrīvota saskaņā ar 2. punktu iemaksātā importa tiesību nodrošinājuma attiecīga daļa.

6.   Importa licences pieteikumus iesniedz par visu piešķirto importa tiesību daudzumu. Minētais pienākums ir pamatprasība Komisijas Regulas (EEK) Nr. 2220/85 (7) 20. panta 2. punkta nozīmē.

6. pants

1.   Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1301/2006 11. panta 1. punkta otrās daļas noteikumiem, dalībvalstis Komisijai paziņo:

| a) | ne vēlāk kā tā mēneša desmitajā dienā, kurš ir nākamais pēc pieteikumu iesniegšanas mēneša, par visām grupām, izņemot grupu nr. 5, daudzumus, par kuriem tās izsniegušas licences; |
| --- | --- |

a)

ne vēlāk kā tā mēneša desmitajā dienā, kurš ir nākamais pēc pieteikumu iesniegšanas mēneša, par visām grupām, izņemot grupu nr. 5, daudzumus, par kuriem tās izsniegušas licences;

| b) | ne vēlāk kā apakšperiodam sekojošā mēneša desmitajā dienā par grupu nr. 5 daudzumus, par kuriem tās izdevušas licences attiecīgā apakšperioda laikā. |
| --- | --- |

b)

ne vēlāk kā apakšperiodam sekojošā mēneša desmitajā dienā par grupu nr. 5 daudzumus, par kuriem tās izdevušas licences attiecīgā apakšperioda laikā.

2.   Dalībvalstis līdz ceturtā mēneša beigām pēc attiecīgā gadskārtējā perioda paziņo Komisijai par faktiskajiem daudzumiem, kas saskaņā ar šo regulu attiecīgajā periodā ir laisti brīvā apgrozībā.

3.   Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1301/2006 11. panta 1. punkta otrās daļas noteikumiem, dalībvalstis paziņo Komisijai par daudzumiem, uz kuriem attiecas neizmantotās vai daļēji izmantotās importa licences un kuri atbilst importa licenču otrajā pusē norādīto daudzumu un pēc izdotajām licencēm atļautā daudzuma starpībai:

| a) | pirmo reizi kopā ar šīs regulas 5. panta 3. punktā minētajiem paziņojumiem par pieteikumiem, kas iesniegti attiecībā uz gadskārtējās tarifu kvotas pēdējo apakšperiodu; |
| --- | --- |

a)

pirmo reizi kopā ar šīs regulas 5. panta 3. punktā minētajiem paziņojumiem par pieteikumiem, kas iesniegti attiecībā uz gadskārtējās tarifu kvotas pēdējo apakšperiodu;

| b) | otru un pēdējo reizi līdz gadskārtējam periodam sekojošā ceturtā mēneša beigām par vēl nepaziņotajiem daudzumiem laikā, kad sniegts a) apakšpunktā paredzētais pirmais paziņojums. |
| --- | --- |

b)

otru un pēdējo reizi līdz gadskārtējam periodam sekojošā ceturtā mēneša beigām par vēl nepaziņotajiem daudzumiem laikā, kad sniegts a) apakšpunktā paredzētais pirmais paziņojums.

Šā punkta pirmās daļas a) apakšpunktā minētais pirmais paziņojums neattiecas uz grupu nr. 3.

4.   Daudzumus, uz kuriem attiecas 1. un 3. punkta noteikumi, norāda kilogramos sadalījumā pa grupām. Daudzumus, uz kuriem attiecas 2. punkta noteikumi, norāda kilogramos sadalījumā pa grupām un pēc izcelsmes valsts.

| 3. | Regulas 7. panta 1. punktu groza šādi:






  a) | svītro otro daļu; |
| --- | --- | --- |

3.

Regulas 7. panta 1. punktu groza šādi:

a)

svītro otro daļu;

| b) | pievieno šādu daļu:
  “Tomēr saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 376/2008 (8) 22. panta 2. punkta noteikumiem licences grupai nr. 5 ir spēkā 15 darbdienas no attiecīgās licences faktiskā izdošanas datuma. Importa tiesības ir spēkā no apakšperioda pirmās dienas, kuram pieteikums iesniegts, līdz tā paša kvotas perioda 30. jūnijam. |
| --- | --- |

b)

pievieno šādu daļu:

“Tomēr saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 376/2008 (8) 22. panta 2. punkta noteikumiem licences grupai nr. 5 ir spēkā 15 darbdienas no attiecīgās licences faktiskā izdošanas datuma. Importa tiesības ir spēkā no apakšperioda pirmās dienas, kuram pieteikums iesniegts, līdz tā paša kvotas perioda 30. jūnijam.

2. pants

Šī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro kvotu periodiem, kas sākas 2011. gada 1. jūlijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 16. martā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 138, 30.5.2007., 10. lpp.

2

(3)  OV L 142, 5.6.2007., 3. lpp.

3

(4)  OV L 238, 1.9.2006., 13. lpp.

4

(5)  OV L 205, 3.8.1985., 5. lpp.

5

(6)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

6

(7)  OV L 205, 3.8.1985., 5. lpp.”

7

(8)  OV L 114, 26.4.2008., 3. lpp.”

8

---

| 17.3.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 70/5 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 70/5

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 258/2011

(2011. gada 16. marts),

ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes keramikas flīžu importam

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības (“Savienība”) darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1), (“pamatregula”) un jo īpaši tās 7. pantu,

pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,

tā kā:

A.   PROCEDŪRA

1.   Procedūras sākšana

| (1) | Eiropas Komisija (“Komisija”) 2010. gada 19. jūnijā, publicējot Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī paziņojumu (2) (“paziņojums par procedūras sākšanu”), informēja par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR” jeb “attiecīgā valsts”) izcelsmes keramikas flīžu importu Savienībā. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Komisija (“Komisija”) 2010. gada 19. jūnijā, publicējot Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī paziņojumu (2) (“paziņojums par procedūras sākšanu”), informēja par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR” jeb “attiecīgā valsts”) izcelsmes keramikas flīžu importu Savienībā.

| (2) | Antidempinga procedūra tika sākta pēc sūdzības, ko 69 ražotāju vārdā, kuri ražo vairāk nekā 30 % no kopējās keramikas flīžu produkcijas Savienībā, iesniedza Eiropas Keramikas flīžu ražotāju federācija (CET) (“sūdzības iesniedzēji”). Sūdzībā bija iekļauti pirmšķietami pierādījumi par minētā ražojuma dempingu un būtisko kaitējumu, ko tas izraisījis, un šos pierādījumus atzina par pietiekamiem, lai pamatotu procedūras sākšanu. |
| --- | --- |

(2)

Antidempinga procedūra tika sākta pēc sūdzības, ko 69 ražotāju vārdā, kuri ražo vairāk nekā 30 % no kopējās keramikas flīžu produkcijas Savienībā, iesniedza Eiropas Keramikas flīžu ražotāju federācija (CET) (“sūdzības iesniedzēji”). Sūdzībā bija iekļauti pirmšķietami pierādījumi par minētā ražojuma dempingu un būtisko kaitējumu, ko tas izraisījis, un šos pierādījumus atzina par pietiekamiem, lai pamatotu procedūras sākšanu.

2.   Procedūrā iesaistītās personas

| (3) | Par procedūras sākšanu Komisija oficiāli informēja sūdzības iesniedzējus, citus zināmos Savienības ražotājus, zināmos ražotājus eksportētājus ĶTR, ĶTR pārstāvjus un zināmos importētājus un lietotājus. Komisija arī informēja ražotājus Amerikas Savienotajās Valstīs (ASV), Nigērijā, Brazīlijā, Turcijā, Indonēzijā un Taizemē, jo šīs valstis tika izraudzītas par iespējamo analogo valsti. Ieinteresētajām personām paziņojumā par procedūras sākšanu norādītajā termiņā bija dota iespēja rakstiski paziņot savu viedokli un lūgt, lai tās tiktu uzklausītas. Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kādēļ tās būtu jāuzklausa. |
| --- | --- |

(3)

Par procedūras sākšanu Komisija oficiāli informēja sūdzības iesniedzējus, citus zināmos Savienības ražotājus, zināmos ražotājus eksportētājus ĶTR, ĶTR pārstāvjus un zināmos importētājus un lietotājus. Komisija arī informēja ražotājus Amerikas Savienotajās Valstīs (ASV), Nigērijā, Brazīlijā, Turcijā, Indonēzijā un Taizemē, jo šīs valstis tika izraudzītas par iespējamo analogo valsti. Ieinteresētajām personām paziņojumā par procedūras sākšanu norādītajā termiņā bija dota iespēja rakstiski paziņot savu viedokli un lūgt, lai tās tiktu uzklausītas. Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kādēļ tās būtu jāuzklausa.

| (4) | Ievērojot ĶTR ražotāju eksportētāju, nesaistīto importētāju un Savienības ražotāju acīm redzami lielo skaitu, paziņojumā par procedūras sākšanu dempinga un kaitējuma noteikšanai saskaņā ar pamatregulas 17. pantu bija paredzēta atlase. Lai Komisija varētu lemt, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidot izlasi, visi zināmie ražotāji eksportētāji ĶTR, importētāji un Savienības ražotāji tika aicināti sazināties ar Komisiju un, kā norādīts paziņojumā par procedūras sākšanu, sniegt pamatinformāciju par savu darbību saistībā ar attiecīgo ražojumu laika posmā no 2009. gada 1. aprīļa līdz 2010. gada 1. martam. Notika arī apspriešanās ar ĶTR iestādēm. |
| --- | --- |

(4)

Ievērojot ĶTR ražotāju eksportētāju, nesaistīto importētāju un Savienības ražotāju acīm redzami lielo skaitu, paziņojumā par procedūras sākšanu dempinga un kaitējuma noteikšanai saskaņā ar pamatregulas 17. pantu bija paredzēta atlase. Lai Komisija varētu lemt, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidot izlasi, visi zināmie ražotāji eksportētāji ĶTR, importētāji un Savienības ražotāji tika aicināti sazināties ar Komisiju un, kā norādīts paziņojumā par procedūras sākšanu, sniegt pamatinformāciju par savu darbību saistībā ar attiecīgo ražojumu laika posmā no 2009. gada 1. aprīļa līdz 2010. gada 1. martam. Notika arī apspriešanās ar ĶTR iestādēm.

2.1.   Ķīnas ražotāju eksportētāju atlase

| (5) | Atbildot uz minēto aicinājumu, tika saņemtas 105 derīgas atbildes no ražotājiem eksportētājiem ĶTR, aptverot 47 % no importa izmeklēšanas periodā, kā norādīts 24. apsvērumā turpmāk. Tāpēc tiek uzskatīts, ka sadarbības līmenis ir zems. |
| --- | --- |

(5)

Atbildot uz minēto aicinājumu, tika saņemtas 105 derīgas atbildes no ražotājiem eksportētājiem ĶTR, aptverot 47 % no importa izmeklēšanas periodā, kā norādīts 24. apsvērumā turpmāk. Tāpēc tiek uzskatīts, ka sadarbības līmenis ir zems.

| (6) | Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 1. punktu Komisija izveidoja ražotāju eksportētāju izlasi, ņemot vērā vislielāko reprezentatīvo attiecīgā ražojuma eksporta apjomu uz Savienību, kuru paredzētajā termiņā iespējams pienācīgi pārbaudīt. Izveidotajā izlasē bija trīs grupas ar 10 atsevišķiem ražotājiem, kuri aptvēra 14,4 % no kopējā eksporta apjoma no ĶTR uz Savienību un 31,3 % no visu eksportētāju, kuri sadarbojās, eksporta apjoma izmeklēšanas periodā (“IP”). Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 2. punktu notika apspriešanās ar attiecīgajām personām un ĶTR iestādēm par izlases veidošanu. Par ierosināto izlasi tika saņemta virkne piezīmju. Par atbilstošām uzskatītās piezīmes tika ņemtas vērā galīgās izlases izveidē. |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 1. punktu Komisija izveidoja ražotāju eksportētāju izlasi, ņemot vērā vislielāko reprezentatīvo attiecīgā ražojuma eksporta apjomu uz Savienību, kuru paredzētajā termiņā iespējams pienācīgi pārbaudīt. Izveidotajā izlasē bija trīs grupas ar 10 atsevišķiem ražotājiem, kuri aptvēra 14,4 % no kopējā eksporta apjoma no ĶTR uz Savienību un 31,3 % no visu eksportētāju, kuri sadarbojās, eksporta apjoma izmeklēšanas periodā (“IP”). Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 2. punktu notika apspriešanās ar attiecīgajām personām un ĶTR iestādēm par izlases veidošanu. Par ierosināto izlasi tika saņemta virkne piezīmju. Par atbilstošām uzskatītās piezīmes tika ņemtas vērā galīgās izlases izveidē.

2.2.   Savienības ražotāju atlase

| (7) | Eiropas Keramikas flīžu ražotāju federācija (CET) Komisijai nosūtītā vēstulē apstiprināja, ka visi sūdzību iesniegušie uzņēmumi ir piekrituši tam, ka to kandidatūras izskata iekļaušanai izlasē. Ieskaitot citus uzņēmumus, kas pieteicās, Komisijai tādējādi bija informācija no 73 Savienības ražotājiem. |
| --- | --- |

(7)

Eiropas Keramikas flīžu ražotāju federācija (CET) Komisijai nosūtītā vēstulē apstiprināja, ka visi sūdzību iesniegušie uzņēmumi ir piekrituši tam, ka to kandidatūras izskata iekļaušanai izlasē. Ieskaitot citus uzņēmumus, kas pieteicās, Komisijai tādējādi bija informācija no 73 Savienības ražotājiem.

| (8) | Atlasē tika ņemta vērā keramikas flīžu nozares lielā sadrumstalotība. Lai nodrošinātu to, ka lielo uzņēmumu rezultāti nav noteicošie kaitējuma analīzē un ka tiek pienācīgi atspoguļots stāvoklis mazajos uzņēmumos, kuri kopā pārstāv lielāko Savienības produkcijas daļu, tika nolemts, ka izlasē jābūt pārstāvētiem visiem nozares segmentiem, t. i., mazajiem, vidējiem un lielajiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(8)

Atlasē tika ņemta vērā keramikas flīžu nozares lielā sadrumstalotība. Lai nodrošinātu to, ka lielo uzņēmumu rezultāti nav noteicošie kaitējuma analīzē un ka tiek pienācīgi atspoguļots stāvoklis mazajos uzņēmumos, kuri kopā pārstāv lielāko Savienības produkcijas daļu, tika nolemts, ka izlasē jābūt pārstāvētiem visiem nozares segmentiem, t. i., mazajiem, vidējiem un lielajiem uzņēmumiem.

| (9) | Pamatojoties uz gada produkcijas apjomu, tika nodalīti trīs šādi segmenti:
  —   1. segments: lielie uzņēmumi – produkcija pārsniedz 10 miljonus m2,
  —   2. segments: vidējie uzņēmumi – produkcija no 5 līdz 10 miljoniem m2,
  —   3. segments: mazie uzņēmumi – produkcija nepārsniedz 5 miljonus m2. |
| --- | --- |

(9)

Pamatojoties uz gada produkcijas apjomu, tika nodalīti trīs šādi segmenti:

—   1. segments: lielie uzņēmumi – produkcija pārsniedz 10 miljonus m2,

—   2. segments: vidējie uzņēmumi – produkcija no 5 līdz 10 miljoniem m2,

—   3. segments: mazie uzņēmumi – produkcija nepārsniedz 5 miljonus m2.

| (10) | Analizējot mikroekonomiskos rādītājus, konkrētajā segmentā atlasīto uzņēmumu rezultāti tika svērti atbilstoši konkrētā segmenta proporcionālajai daļai kopējā Savienības produkcijas apjomā (izmantojot katra segmenta īpatsvaru kopējā keramikas flīžu nozarē). Saskaņā ar izmeklēšanā savākto informāciju 1. un 2. segmentā iekļautie ražotāji katrs aptver apmēram ceturto daļu no kopējās Savienības produkcijas, bet 3. segmentā iekļautie ražotāji – apmēram pusi no kopējās Savienības produkcijas. Mazo uzņēmumu segmentā ietilpst vairāk nekā 350 uzņēmumu. Vairāk nekā 40 uzņēmumi ietilpst vidējo uzņēmumu segmentā, bet vairāk nekā 20 – lielo uzņēmumu segmentā. |
| --- | --- |

(10)

Analizējot mikroekonomiskos rādītājus, konkrētajā segmentā atlasīto uzņēmumu rezultāti tika svērti atbilstoši konkrētā segmenta proporcionālajai daļai kopējā Savienības produkcijas apjomā (izmantojot katra segmenta īpatsvaru kopējā keramikas flīžu nozarē). Saskaņā ar izmeklēšanā savākto informāciju 1. un 2. segmentā iekļautie ražotāji katrs aptver apmēram ceturto daļu no kopējās Savienības produkcijas, bet 3. segmentā iekļautie ražotāji – apmēram pusi no kopējās Savienības produkcijas. Mazo uzņēmumu segmentā ietilpst vairāk nekā 350 uzņēmumu. Vairāk nekā 40 uzņēmumi ietilpst vidējo uzņēmumu segmentā, bet vairāk nekā 20 – lielo uzņēmumu segmentā.

| (11) | Tika atlasīti desmit uzņēmumi. Tie ir lielākie uzņēmumi katrā no trim segmentiem, ņemot vērā pārdošanas apjomu, produkcijas apjomu un ģeogrāfisko atrašanās vietu. Viens atlasītais uzņēmums ietilpst lielo uzņēmumu segmentā, četri ietilpst vidējo uzņēmumu segmentā, bet pieci – mazo uzņēmumu segmentā. Atlasītie uzņēmumi atrodas sešās dalībvalstīs (Itālijā, Spānijā, Polijā, Portugālē, Vācijā un Francijā), kuras kopā aptver vairāk nekā 90 % no Savienības kopējās produkcijas. Šī izlase aptver 24 % no ražotāju, kuri sadarbojās, kopējās produkcijas un 7 % no Savienības kopējās produkcijas. |
| --- | --- |

(11)

Tika atlasīti desmit uzņēmumi. Tie ir lielākie uzņēmumi katrā no trim segmentiem, ņemot vērā pārdošanas apjomu, produkcijas apjomu un ģeogrāfisko atrašanās vietu. Viens atlasītais uzņēmums ietilpst lielo uzņēmumu segmentā, četri ietilpst vidējo uzņēmumu segmentā, bet pieci – mazo uzņēmumu segmentā. Atlasītie uzņēmumi atrodas sešās dalībvalstīs (Itālijā, Spānijā, Polijā, Portugālē, Vācijā un Francijā), kuras kopā aptver vairāk nekā 90 % no Savienības kopējās produkcijas. Šī izlase aptver 24 % no ražotāju, kuri sadarbojās, kopējās produkcijas un 7 % no Savienības kopējās produkcijas.

| (12) | Izmeklēšanas laikā viens atlasītais uzņēmums no Polijas nolēma neturpināt sadarbību ar izmeklēšanu. Komisija nespēja panākt sadarbošanos no citiem Polijā esošiem ražotājiem. |
| --- | --- |

(12)

Izmeklēšanas laikā viens atlasītais uzņēmums no Polijas nolēma neturpināt sadarbību ar izmeklēšanu. Komisija nespēja panākt sadarbošanos no citiem Polijā esošiem ražotājiem.

| (13) | Neraugoties uz minētā Polijas ražotāja rīcību, izlase joprojām bija ļoti reprezentatīva saskaņā ar visiem 8. un 10. apsvērumā minētajiem kritērijiem. Tādējādi tika nolemts, ka procedūru var turpināt ar izlasē esošiem deviņiem ražotājiem no piecām dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(13)

Neraugoties uz minētā Polijas ražotāja rīcību, izlase joprojām bija ļoti reprezentatīva saskaņā ar visiem 8. un 10. apsvērumā minētajiem kritērijiem. Tādējādi tika nolemts, ka procedūru var turpināt ar izlasē esošiem deviņiem ražotājiem no piecām dalībvalstīm.

| (14) | Sūdzības iesniedzēji lūdza, lai viņu nosaukumi paliktu konfidenciāli. Komisija piekrita izpildīt šo lūgumu. |
| --- | --- |

(14)

Sūdzības iesniedzēji lūdza, lai viņu nosaukumi paliktu konfidenciāli. Komisija piekrita izpildīt šo lūgumu.

2.3.   Importētāju atlase

| (15) | Komisija saņēma 24 atbildes no importētājiem. No atlases veidošanas procesa tika izslēgti trīs lieli importētāji: divi importētāji, kas saistīti ar ĶTR eksportētājiem, un viens, kas saistīts ar Savienības ražotāju (importa apjoms ir neliels salīdzinājumā ar šā ražotāja kopējo pārdošanas apjomu). |
| --- | --- |

(15)

Komisija saņēma 24 atbildes no importētājiem. No atlases veidošanas procesa tika izslēgti trīs lieli importētāji: divi importētāji, kas saistīti ar ĶTR eksportētājiem, un viens, kas saistīts ar Savienības ražotāju (importa apjoms ir neliels salīdzinājumā ar šā ražotāja kopējo pārdošanas apjomu).

| (16) | Nesaistītie importētāji, kas sadarbojās, aptver apmēram 6 % no kopējā importa no ĶTR. |
| --- | --- |

(16)

Nesaistītie importētāji, kas sadarbojās, aptver apmēram 6 % no kopējā importa no ĶTR.

| (17) | Tika atlasīti septiņi uzņēmumi, kas pārstāv 95 % no nesaistīto uzņēmumu, kuri sadarbojās, veiktā importa. Viens no šiem uzņēmumiem bija arī attiecīgā ražojuma lietotājs. Izlase bija reprezentatīva arī ģeogrāfiski. Tādējādi izlase aptver dalībvalstis, kuras pārstāv vairāk nekā 49 % no importa Savienībā, un tas apstiprina, ka šī izlase ir reprezentatīva. |
| --- | --- |

(17)

Tika atlasīti septiņi uzņēmumi, kas pārstāv 95 % no nesaistīto uzņēmumu, kuri sadarbojās, veiktā importa. Viens no šiem uzņēmumiem bija arī attiecīgā ražojuma lietotājs. Izlase bija reprezentatīva arī ģeogrāfiski. Tādējādi izlase aptver dalībvalstis, kuras pārstāv vairāk nekā 49 % no importa Savienībā, un tas apstiprina, ka šī izlase ir reprezentatīva.

2.4.   Atbildes uz anketas jautājumiem un pārbaudes

| (18) | Lai izlasē iekļautie ĶTR ražotāji eksportētāji varētu iesniegt pieprasījumu tirgus ekonomikas režīma (“TER”) vai atsevišķa režīma (“AR”) piešķiršanai, ja tie to vēlētos, Komisija izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem nosūtīja pieprasījuma veidlapas. Viena ražotāju eksportētāju grupa pieprasīja TER atbilstīgi pamatregulas 2. panta 7. punktam vai AR, ja izmeklēšanā noskaidrotos, ka tie neatbilst TER piešķiršanas nosacījumiem. Citas ražotāju eksportētāju grupas pieprasīja tikai AR. |
| --- | --- |

(18)

Lai izlasē iekļautie ĶTR ražotāji eksportētāji varētu iesniegt pieprasījumu tirgus ekonomikas režīma (“TER”) vai atsevišķa režīma (“AR”) piešķiršanai, ja tie to vēlētos, Komisija izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem nosūtīja pieprasījuma veidlapas. Viena ražotāju eksportētāju grupa pieprasīja TER atbilstīgi pamatregulas 2. panta 7. punktam vai AR, ja izmeklēšanā noskaidrotos, ka tie neatbilst TER piešķiršanas nosacījumiem. Citas ražotāju eksportētāju grupas pieprasīja tikai AR.

| (19) | Prasības veikt atsevišķu pārbaudi tika saņemtas no astoņiem izlasē neiekļautiem uzņēmumiem vai saistītu uzņēmumu grupām. Izskatīt šīs prasības provizoriskajā posmā būtu pārāk apgrūtinoši. Lēmums par to, vai kādam no šiem uzņēmumiem veikt atsevišķu pārbaudi, tiks pieņemts galīgajā posmā. |
| --- | --- |

(19)

Prasības veikt atsevišķu pārbaudi tika saņemtas no astoņiem izlasē neiekļautiem uzņēmumiem vai saistītu uzņēmumu grupām. Izskatīt šīs prasības provizoriskajā posmā būtu pārāk apgrūtinoši. Lēmums par to, vai kādam no šiem uzņēmumiem veikt atsevišķu pārbaudi, tiks pieņemts galīgajā posmā.

| (20) | Komisija nosūtīja anketas izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, kā arī ražotājiem eksportētājiem, kuri nebija iekļauti izlasē un kuri bija paziņojuši par nodomu pieprasīt atsevišķu pārbaudi atbilstīgi pamatregulas 17. panta 3. punktam, izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, nesaistītajiem importētājiem, kuri sadarbojās, un visiem zināmajiem lietotājiem Savienībā. |
| --- | --- |

(20)

Komisija nosūtīja anketas izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, kā arī ražotājiem eksportētājiem, kuri nebija iekļauti izlasē un kuri bija paziņojuši par nodomu pieprasīt atsevišķu pārbaudi atbilstīgi pamatregulas 17. panta 3. punktam, izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, nesaistītajiem importētājiem, kuri sadarbojās, un visiem zināmajiem lietotājiem Savienībā.

| (21) | Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no trim izlasē iekļautām ražotāju eksportētāju grupām, no astoņiem izlasē neiekļautiem ražotājiem eksportētājiem vai to grupām, no deviņiem izlasē iekļautiem Savienības ražotājiem un no pieciem importētājiem, kuri nebija saistīti ne ar vienu ražotāju eksportētāju. Informācija tika saņemta arī no Eiropas Ražotāju asociācijas (Cerame-Unie), valstu ražotāju asociācijām, no importētājiem, importētāju asociācijām un lietotājiem. |
| --- | --- |

(21)

Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no trim izlasē iekļautām ražotāju eksportētāju grupām, no astoņiem izlasē neiekļautiem ražotājiem eksportētājiem vai to grupām, no deviņiem izlasē iekļautiem Savienības ražotājiem un no pieciem importētājiem, kuri nebija saistīti ne ar vienu ražotāju eksportētāju. Informācija tika saņemta arī no Eiropas Ražotāju asociācijas (Cerame-Unie), valstu ražotāju asociācijām, no importētājiem, importētāju asociācijām un lietotājiem.

| (22) | Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai veiktu TER/AR analīzi un provizoriski noteiktu dempingu, tā izraisīto kaitējumu un Savienības intereses, un veica pārbaudes deviņu izlasē iekļautu Savienības ražotāju un šādu uzņēmumu telpās:






  a) | ĶTR ražotāji eksportētāji:







  — | Becarry Group, kurā ietilpst:






  — | Foshan Becarry Ceramics Co., Ltd, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(22)

Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai veiktu TER/AR analīzi un provizoriski noteiktu dempingu, tā izraisīto kaitējumu un Savienības intereses, un veica pārbaudes deviņu izlasē iekļautu Savienības ražotāju un šādu uzņēmumu telpās:

a)

ĶTR ražotāji eksportētāji:

—

Becarry Group, kurā ietilpst:

—

Foshan Becarry Ceramics Co., Ltd,

| — | Heyuan Becarry Ceramics Co., Ltd, |
| --- | --- |

—

Heyuan Becarry Ceramics Co., Ltd,

| — | Heyuan Hairi Ceramic Co., Ltd, |
| --- | --- |

—

Heyuan Hairi Ceramic Co., Ltd,

| — | Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd, |
| --- | --- |

—

Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd,

| — | Xinruncheng Group, kurā ietilpst:






  — | Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd, |
| --- | --- | --- |

—

Xinruncheng Group, kurā ietilpst:

—

Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd,

| — | Foshan City Nanhai Chongfa Ceramics Co. Ltd, |
| --- | --- |

—

Foshan City Nanhai Chongfa Ceramics Co. Ltd,

| — | Wonderful Group, kurā ietilpst:






  — | Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co., Ltd, |
| --- | --- | --- |

—

Wonderful Group, kurā ietilpst:

—

Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co., Ltd,

| — | Guangdong Jiamei Ceramics Co., Ltd, |
| --- | --- |

—

Guangdong Jiamei Ceramics Co., Ltd,

| — | Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd, |
| --- | --- |

—

Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd,

| — | Foshan Gani Ceramics Co. Ltd, |
| --- | --- |

—

Foshan Gani Ceramics Co. Ltd,

| — | Giavelli S.r.l., saistīts Itālijas importētājs; |
| --- | --- |

—

Giavelli S.r.l., saistīts Itālijas importētājs;

| b) | ĶTR tirgotāji:







  — | Foshan Changwei Enterprise Co., Ltd.; |
| --- | --- | --- |

b)

ĶTR tirgotāji:

—

Foshan Changwei Enterprise Co., Ltd.;

| c) | tirgotāji Honkongā:







  — | Cayenne Trading International Ltd., |
| --- | --- | --- |

c)

tirgotāji Honkongā:

—

Cayenne Trading International Ltd.,

| — | Great Prosperity Development Ltd., |
| --- | --- |

—

Great Prosperity Development Ltd.,

| — | Good East Development Ltd.; |
| --- | --- |

—

Good East Development Ltd.;

| d) | nesaistīti importētāji:







  — | Enmon GmbH, Vācija; |
| --- | --- | --- |

d)

nesaistīti importētāji:

—

Enmon GmbH, Vācija;

| e) | valstu ražotāju asociācijas:







  — | Confindustria Ceramica (Itālija), |
| --- | --- | --- |

e)

valstu ražotāju asociācijas:

—

Confindustria Ceramica (Itālija),

| — | Spānijas Keramikas flīžu ražotāju asociācija (ASCER), |
| --- | --- |

—

Spānijas Keramikas flīžu ražotāju asociācija (ASCER),

| — | APICER (Portugāle). |
| --- | --- |

—

APICER (Portugāle).

| (23) | Ievērojot vajadzību noteikt normālo vērtību attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem ĶTR, kuriem, iespējams, netiktu piešķirts TER, divu ražotāju uzņēmumu telpās tika veikta pārbaude ar mērķi noteikt normālo vērtību, pamatojoties uz ASV kā analogās valsts datiem. Šie ražotāji lūdza saglabāt to identitāti konfidenciālu. |
| --- | --- |

(23)

Ievērojot vajadzību noteikt normālo vērtību attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem ĶTR, kuriem, iespējams, netiktu piešķirts TER, divu ražotāju uzņēmumu telpās tika veikta pārbaude ar mērķi noteikt normālo vērtību, pamatojoties uz ASV kā analogās valsts datiem. Šie ražotāji lūdza saglabāt to identitāti konfidenciālu.

3.   Izmeklēšanas periods

| (24) | Dempinga un kaitējuma izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2009. gada 1. aprīļa līdz 2010. gada 31. martam (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Kaitējuma novērtēšanas būtisko tendenču pārbaude aptvēra laikposmu no 2007. gada 1. janvāra līdz IP beigām (“attiecīgais periods”). |
| --- | --- |

(24)

Dempinga un kaitējuma izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2009. gada 1. aprīļa līdz 2010. gada 31. martam (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Kaitējuma novērtēšanas būtisko tendenču pārbaude aptvēra laikposmu no 2007. gada 1. janvāra līdz IP beigām (“attiecīgais periods”).

B.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

1.   Attiecīgais ražojums

| (25) | Attiecīgais ražojums ir glazētas un neglazētas keramikas plātnes bruģēšanai un ceļa noklāšanai; kamīna vai sienas flīzes; glazēti un neglazēti keramikas mozaīkas klucīši un tamlīdzīgi izstrādājumi uz pamatnes vai bez tās (“keramikas flīzes” vai “attiecīgais ražojums”), ko patlaban klasificē ar KN kodiem 6907 10 00, 6907 90 20, 6907 90 80, 6908 10 00, 6908 90 11, 6908 90 20, 6908 90 31, 6908 90 51, 6908 90 91, 6908 90 93 un 6908 90 99. |
| --- | --- |

(25)

Attiecīgais ražojums ir glazētas un neglazētas keramikas plātnes bruģēšanai un ceļa noklāšanai; kamīna vai sienas flīzes; glazēti un neglazēti keramikas mozaīkas klucīši un tamlīdzīgi izstrādājumi uz pamatnes vai bez tās (“keramikas flīzes” vai “attiecīgais ražojums”), ko patlaban klasificē ar KN kodiem 6907 10 00, 6907 90 20, 6907 90 80, 6908 10 00, 6908 90 11, 6908 90 20, 6908 90 31, 6908 90 51, 6908 90 91, 6908 90 93 un 6908 90 99.

| (26) | Keramikas flīzes galvenokārt izmanto būvniecības nozarē, lai nosegtu sienas un grīdas. |
| --- | --- |

(26)

Keramikas flīzes galvenokārt izmanto būvniecības nozarē, lai nosegtu sienas un grīdas.

2.   Līdzīgais ražojums

| (27) | Kāda ieinteresētā persona apgalvoja, ka no ĶTR importētais ražojums un Savienības ražošanas nozares ražojums nav salīdzināmi. |
| --- | --- |

(27)

Kāda ieinteresētā persona apgalvoja, ka no ĶTR importētais ražojums un Savienības ražošanas nozares ražojums nav salīdzināmi.

| (28) | Jāatgādina, ka Komisija veica cenu salīdzinājumus ražojuma veidiem, kas atšķiras pēc ražojuma kontroles numuriem (RKN), ievērojot astoņas pazīmes. |
| --- | --- |

(28)

Jāatgādina, ka Komisija veica cenu salīdzinājumus ražojuma veidiem, kas atšķiras pēc ražojuma kontroles numuriem (RKN), ievērojot astoņas pazīmes.

| (29) | Konkrētā persona izklāstīja savus apsvērumus uzklausīšanā pie uzklausīšanas amatpersonas. Saskaņā ar šiem apsvērumiem ražojumi nav salīdzināmi tādēļ, ka Savienības un ĶTR flīžu ražošanā izmantotas dažādas tehnoloģijas, materiāli, pulējums un dizains. Tehnoloģiski attīstītas ražošanas līnijas ļauj saražot augstas kvalitātes flīzes, izmantojot sietspiedes tehnoloģiju un vairākas krāsas. Uzņēmums paskaidroja, ka ir dažādas apdrukas tehnoloģijas apdrukai ar sietspiedi, rotācijas dobspiedes tehnikai un apdrukai ar tinti. |
| --- | --- |

(29)

Konkrētā persona izklāstīja savus apsvērumus uzklausīšanā pie uzklausīšanas amatpersonas. Saskaņā ar šiem apsvērumiem ražojumi nav salīdzināmi tādēļ, ka Savienības un ĶTR flīžu ražošanā izmantotas dažādas tehnoloģijas, materiāli, pulējums un dizains. Tehnoloģiski attīstītas ražošanas līnijas ļauj saražot augstas kvalitātes flīzes, izmantojot sietspiedes tehnoloģiju un vairākas krāsas. Uzņēmums paskaidroja, ka ir dažādas apdrukas tehnoloģijas apdrukai ar sietspiedi, rotācijas dobspiedes tehnikai un apdrukai ar tinti.

| (30) | Neraugoties uz lūgumiem iesniegt detalizētāku informāciju par visiem šiem ražojumu salīdzināmības aspektiem, minētā persona savus apgalvojumus nepamatoja. Arī apsvērums par salīdzināmības uzlabošanu netika pamatots ne ar kādiem pierādījumiem. Turklāt pati šī persona atzina, ka ražojumu veidi, kuri tiktu ietverti, ja pievienotu četrus ierosinātos kritērijus, aptvertu tikai 0,5 % no flīžu tirgus. Kā norādīts uzklausīšanas amatpersonas ziņojumā, kurā veikts kopsavilkums par attiecīgā uzņēmuma nostāju, pārējie 99,5 % ražojumu ar tādiem pašiem RKN ir līdzīgi. |
| --- | --- |

(30)

Neraugoties uz lūgumiem iesniegt detalizētāku informāciju par visiem šiem ražojumu salīdzināmības aspektiem, minētā persona savus apgalvojumus nepamatoja. Arī apsvērums par salīdzināmības uzlabošanu netika pamatots ne ar kādiem pierādījumiem. Turklāt pati šī persona atzina, ka ražojumu veidi, kuri tiktu ietverti, ja pievienotu četrus ierosinātos kritērijus, aptvertu tikai 0,5 % no flīžu tirgus. Kā norādīts uzklausīšanas amatpersonas ziņojumā, kurā veikts kopsavilkums par attiecīgā uzņēmuma nostāju, pārējie 99,5 % ražojumu ar tādiem pašiem RKN ir līdzīgi.

| (31) | Kā minēts iepriekš, attiecīgā persona nepamatoja ne vajadzību ieviest papildu kritērijus, ne arī to iespējamo ietekmi uz cenām. Tādēļ, ievērojot attiecīgo ražojumu veidu niecīgo tirgus daļu un attiecīgās personas nepārprotamo apgalvojumu, ka 99,5 % flīžu ir salīdzināmas pēc konkrētajiem RKN, prasība RKN struktūrai pievienot papildu kritērijus bija provizoriski jānoraida. |
| --- | --- |

(31)

Kā minēts iepriekš, attiecīgā persona nepamatoja ne vajadzību ieviest papildu kritērijus, ne arī to iespējamo ietekmi uz cenām. Tādēļ, ievērojot attiecīgo ražojumu veidu niecīgo tirgus daļu un attiecīgās personas nepārprotamo apgalvojumu, ka 99,5 % flīžu ir salīdzināmas pēc konkrētajiem RKN, prasība RKN struktūrai pievienot papildu kritērijus bija provizoriski jānoraida.

| (32) | Jāsecina, ka attiecīgajam ražojumam un ražojumam, ko ražo un pārdod ĶTR un ASV iekšzemes tirgū, ko provizoriski uzskatīja par analogo valsti, kā arī ražojumam, ko Savienības ražotāji ražo un pārdod Savienībā, ir vienas un tās pašas fiziskās un tehniskās īpašības un tos izmanto vienam un tam pašam pamatmērķim. Tādēļ tie provizoriski uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(32)

Jāsecina, ka attiecīgajam ražojumam un ražojumam, ko ražo un pārdod ĶTR un ASV iekšzemes tirgū, ko provizoriski uzskatīja par analogo valsti, kā arī ražojumam, ko Savienības ražotāji ražo un pārdod Savienībā, ir vienas un tās pašas fiziskās un tehniskās īpašības un tos izmanto vienam un tam pašam pamatmērķim. Tādēļ tie provizoriski uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

C.   DEMPINGS

1.   Tirgus ekonomikas režīms (“TER”)

| (33) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktu antidempinga izmeklēšanās saistībā ar ĶTR izcelsmes importu normālo vērtību nosaka saskaņā ar minētā panta 1.–6. punktu attiecībā uz tiem ražotājiem, par kuriem tika konstatēts, ka tie atbilst pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā izklāstītajiem kritērijiem. Īsumā un vienīgi ērtības labad šeit sniegts šo kritēriju kopsavilkums:






  1) | ar uzņēmējdarbību saistīti lēmumi tiek pieņemti, reaģējot uz tirgus situāciju, valstij ievērojami neiejaucoties, un izmaksas atspoguļo tirgus vērtību; |
| --- | --- | --- |

(33)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktu antidempinga izmeklēšanās saistībā ar ĶTR izcelsmes importu normālo vērtību nosaka saskaņā ar minētā panta 1.–6. punktu attiecībā uz tiem ražotājiem, par kuriem tika konstatēts, ka tie atbilst pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā izklāstītajiem kritērijiem. Īsumā un vienīgi ērtības labad šeit sniegts šo kritēriju kopsavilkums:

1)

ar uzņēmējdarbību saistīti lēmumi tiek pieņemti, reaģējot uz tirgus situāciju, valstij ievērojami neiejaucoties, un izmaksas atspoguļo tirgus vērtību;

| 2) | uzņēmumiem ir viens skaidrs grāmatvedības pamatdokumentu kopums, kam veic neatkarīgu revīziju saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem un ko piemēro visiem mērķiem; |
| --- | --- |

2)

uzņēmumiem ir viens skaidrs grāmatvedības pamatdokumentu kopums, kam veic neatkarīgu revīziju saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem un ko piemēro visiem mērķiem;

| 3) | nav būtisku izkropļojumu, kas pārņemti no agrākās ekonomikas sistēmas, kas nav tirgus ekonomika; |
| --- | --- |

3)

nav būtisku izkropļojumu, kas pārņemti no agrākās ekonomikas sistēmas, kas nav tirgus ekonomika;

| 4) | likumi par bankrotu un īpašumu garantē stabilitāti un juridisko noteiktību; un |
| --- | --- |

4)

likumi par bankrotu un īpašumu garantē stabilitāti un juridisko noteiktību; un

| 5) | valūtas konvertēšanu veic atbilstīgi tirgus kursam. |
| --- | --- |

5)

valūtas konvertēšanu veic atbilstīgi tirgus kursam.

| (34) | Divas ĶTR ražotāju eksportētāju grupas pieprasīja TER saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu. |
| --- | --- |

(34)

Divas ĶTR ražotāju eksportētāju grupas pieprasīja TER saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu.

| (35) | Tika atklāts, ka personas (divi ražotāji, viens ĶTR tirgotājs un viens Honkongas tirgotājs), kas it kā veidoja vienu no šīm grupām, patiesībā nav saistītas. Tādēļ divu ĶTR ražotāju (Becarry Group un Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd) TER piešķiršanas prasības izskatīja atsevišķi. |
| --- | --- |

(35)

Tika atklāts, ka personas (divi ražotāji, viens ĶTR tirgotājs un viens Honkongas tirgotājs), kas it kā veidoja vienu no šīm grupām, patiesībā nav saistītas. Tādēļ divu ĶTR ražotāju (Becarry Group un Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd) TER piešķiršanas prasības izskatīja atsevišķi.

| (36) | Otra uzņēmumu grupa, t. i., Wonderful Group, sastāvēja no divām ražotāju grupām, kas bija savstarpēji saistītas, jo piederēja vienai holdinga kompānijai, un tikai viena no saistītajām grupām pieprasīja TER, bet otra pieprasīja tikai AR. Tā kā TER piešķiršana tomēr ir jāpieprasa un kritērijiem ir jāatbilst visiem uzņēmumiem konkrētajā grupā, šī TER prasība bija nepilnīga un tādēļ netika izskatīta. Tādēļ grupai TER nepiešķīra. |
| --- | --- |

(36)

Otra uzņēmumu grupa, t. i., Wonderful Group, sastāvēja no divām ražotāju grupām, kas bija savstarpēji saistītas, jo piederēja vienai holdinga kompānijai, un tikai viena no saistītajām grupām pieprasīja TER, bet otra pieprasīja tikai AR. Tā kā TER piešķiršana tomēr ir jāpieprasa un kritērijiem ir jāatbilst visiem uzņēmumiem konkrētajā grupā, šī TER prasība bija nepilnīga un tādēļ netika izskatīta. Tādēļ grupai TER nepiešķīra.

| (37) | Attiecībā uz Becarry Group situācija bija šāda – saistībā ar 1. kritēriju izmeklēšanā tika konstatēts, ka ražotāja uzņēmējdarbības atļaujā ir eksporta pārdošanas ierobežojums, kas arī tika piemērots praksē. Tādēļ tika uzskatīts, ka lēmumi par pārdošanu netiek pieņemti brīvi, bet gan valstij ievērojami iejaucoties. Turklāt attiecībā uz vairākiem uzņēmumiem šajā grupā nebija nosakāms, vai un kurš ir ieguldījis līdzekļus uzņēmuma sākumkapitālā. Saistībā ar 2. kritēriju grāmatvedībā tika atklāti vairāki ievērojami trūkumi, kuri nebija minēti revīzijas ziņojumā. Visbeidzot, saistībā ar 3. kritēriju tika atklāts, ka ir vairāki izkropļojumi, kas pārņemti no ekonomikas sistēmas, kas nav tirgus ekonomika, jo grāmatvedībā nebija pareizi iereģistrēti vai amortizēti ievērojami aktīvi un netika uzrādīti pierādījumi, ka uzņēmums būtu maksājis par zemes izmantošanas tiesībām. |
| --- | --- |

(37)

Attiecībā uz Becarry Group situācija bija šāda – saistībā ar 1. kritēriju izmeklēšanā tika konstatēts, ka ražotāja uzņēmējdarbības atļaujā ir eksporta pārdošanas ierobežojums, kas arī tika piemērots praksē. Tādēļ tika uzskatīts, ka lēmumi par pārdošanu netiek pieņemti brīvi, bet gan valstij ievērojami iejaucoties. Turklāt attiecībā uz vairākiem uzņēmumiem šajā grupā nebija nosakāms, vai un kurš ir ieguldījis līdzekļus uzņēmuma sākumkapitālā. Saistībā ar 2. kritēriju grāmatvedībā tika atklāti vairāki ievērojami trūkumi, kuri nebija minēti revīzijas ziņojumā. Visbeidzot, saistībā ar 3. kritēriju tika atklāts, ka ir vairāki izkropļojumi, kas pārņemti no ekonomikas sistēmas, kas nav tirgus ekonomika, jo grāmatvedībā nebija pareizi iereģistrēti vai amortizēti ievērojami aktīvi un netika uzrādīti pierādījumi, ka uzņēmums būtu maksājis par zemes izmantošanas tiesībām.

| (38) | Attiecībā uz Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd situācija bija šāda – saistībā ar 1. kritēriju izmeklēšanā tika konstatēts, ka uzņēmums nevar pierādīt, vai un kurš ir ieguldījis līdzekļus uzņēmuma sākumkapitālā, kad tas tika izveidots. Tādēļ nebija iespējams izslēgt iespēju, ka daļu līdzekļu nodrošināja valsts. Saistībā ar 2. kritēriju grāmatvedībā tika atklāti ievērojami trūkumi, kas nebija minēti revīzijas ziņojumā, un tādēļ nevarēja uzskatīt, ka revīzija veikta saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem. Visbeidzot, saistībā ar 3. kritēriju tika atklāts, ka ir vairāki izkropļojumi, kas pārņemti no ekonomikas sistēmas, kas nav tirgus ekonomika, jo nebija iespējams uzrādīt pierādījumus, ka uzņēmums būtu maksājis par zemes izmantošanas tiesībām vai konkrētiem aktīviem. |
| --- | --- |

(38)

Attiecībā uz Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd situācija bija šāda – saistībā ar 1. kritēriju izmeklēšanā tika konstatēts, ka uzņēmums nevar pierādīt, vai un kurš ir ieguldījis līdzekļus uzņēmuma sākumkapitālā, kad tas tika izveidots. Tādēļ nebija iespējams izslēgt iespēju, ka daļu līdzekļu nodrošināja valsts. Saistībā ar 2. kritēriju grāmatvedībā tika atklāti ievērojami trūkumi, kas nebija minēti revīzijas ziņojumā, un tādēļ nevarēja uzskatīt, ka revīzija veikta saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem. Visbeidzot, saistībā ar 3. kritēriju tika atklāts, ka ir vairāki izkropļojumi, kas pārņemti no ekonomikas sistēmas, kas nav tirgus ekonomika, jo nebija iespējams uzrādīt pierādījumus, ka uzņēmums būtu maksājis par zemes izmantošanas tiesībām vai konkrētiem aktīviem.

| (39) | Konstatējumus saistībā ar TER Komisija nosūtīja attiecīgajiem ražotājiem eksportētājiem, ĶTR iestādēm un sūdzības iesniedzējiem un aicināja tos iesniegt piezīmes. |
| --- | --- |

(39)

Konstatējumus saistībā ar TER Komisija nosūtīja attiecīgajiem ražotājiem eksportētājiem, ĶTR iestādēm un sūdzības iesniedzējiem un aicināja tos iesniegt piezīmes.

| (40) | Pēc tam, kad tika darīti zināmi konstatējumi saistībā ar TER, piezīmes tika saņemtas no diviem izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, kuriem netika piešķirts TER. Tomēr šīs piezīmes nebija tādas, lai šajā ziņā mainītu attiecīgos konstatējumus, jo tajos bija tikai centieni atspēkot daļu konstatējumu, piezīmju pamatošanai neiesniedzot nekādus papildu pierādījumus. |
| --- | --- |

(40)

Pēc tam, kad tika darīti zināmi konstatējumi saistībā ar TER, piezīmes tika saņemtas no diviem izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, kuriem netika piešķirts TER. Tomēr šīs piezīmes nebija tādas, lai šajā ziņā mainītu attiecīgos konstatējumus, jo tajos bija tikai centieni atspēkot daļu konstatējumu, piezīmju pamatošanai neiesniedzot nekādus papildu pierādījumus.

2.   Atsevišķs režīms (“AR”)

| (41) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu valstīm, uz kurām attiecas minētais pants, tiek noteikts valsts mēroga maksājums, ja tāds ir piemērojams, izņemot gadījumus, kad uzņēmumi var pierādīt, ka tie atbilst pamatregulas 9. panta 5. punktā noteiktajiem kritērijiem. Īsumā un vienīgi ērtības labad šeit sniegts šo kritēriju izklāsts:






  — | ja firmas vai kopuzņēmumi pilnīgi vai daļēji pieder ārvalstniekiem, eksportētāji var brīvi repatriēt kapitālu un peļņu, |
| --- | --- | --- |

(41)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu valstīm, uz kurām attiecas minētais pants, tiek noteikts valsts mēroga maksājums, ja tāds ir piemērojams, izņemot gadījumus, kad uzņēmumi var pierādīt, ka tie atbilst pamatregulas 9. panta 5. punktā noteiktajiem kritērijiem. Īsumā un vienīgi ērtības labad šeit sniegts šo kritēriju izklāsts:

—

ja firmas vai kopuzņēmumi pilnīgi vai daļēji pieder ārvalstniekiem, eksportētāji var brīvi repatriēt kapitālu un peļņu,

| — | eksporta cenas un daudzumi un pārdošanas noteikumi ir brīvi noteikti, |
| --- | --- |

—

eksporta cenas un daudzumi un pārdošanas noteikumi ir brīvi noteikti,

| — | akciju vairākums pieder privātpersonām. Valsts ierēdņi, kuri ir valdē vai ieņem galvenos amatus vadībā, ir mazākumā, vai arī ir jāpierāda, ka uzņēmums tomēr ir pietiekami neatkarīgs no valsts iejaukšanās, |
| --- | --- |

—

akciju vairākums pieder privātpersonām. Valsts ierēdņi, kuri ir valdē vai ieņem galvenos amatus vadībā, ir mazākumā, vai arī ir jāpierāda, ka uzņēmums tomēr ir pietiekami neatkarīgs no valsts iejaukšanās,

| — | valūtas konvertēšanu veic atbilstīgi tirgus kursam, un |
| --- | --- |

—

valūtas konvertēšanu veic atbilstīgi tirgus kursam, un

| — | iejaukšanās no valsts puses nav tāda, lai ļautu apiet pasākumus, ja atsevišķiem eksportētājiem piemēro atšķirīgas maksājuma likmes. |
| --- | --- |

—

iejaukšanās no valsts puses nav tāda, lai ļautu apiet pasākumus, ja atsevišķiem eksportētājiem piemēro atšķirīgas maksājuma likmes.

| (42) | Izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji, kuri pieprasīja TER (Becarry Group un Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd), pieprasīja arī AR gadījumam, ja TER tiem netiktu piešķirts. Wonderful Group un Xinruncheng Group arī pieprasīja AR. |
| --- | --- |

(42)

Izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji, kuri pieprasīja TER (Becarry Group un Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd), pieprasīja arī AR gadījumam, ja TER tiem netiktu piešķirts. Wonderful Group un Xinruncheng Group arī pieprasīja AR.

| (43) | Attiecībā uz Becarry Group tika atklāts, ka lēmumi par pārdošanu netiek pieņemti brīvi sakarā ar iepriekš 37. apsvērumā minētajiem eksporta pārdošanas ierobežojumiem, tādēļ tā AR prasību noraidīja. |
| --- | --- |

(43)

Attiecībā uz Becarry Group tika atklāts, ka lēmumi par pārdošanu netiek pieņemti brīvi sakarā ar iepriekš 37. apsvērumā minētajiem eksporta pārdošanas ierobežojumiem, tādēļ tā AR prasību noraidīja.

| (44) | Tika konstatēts, ka pārējie ražotāji eksportētāji atbilst pamatregulas 9. panta 5. punkta nosacījumiem, un tādēļ tiem varēja piešķirt AR. Tādējādi, pamatojoties uz pieejamo informāciju, tika provizoriski noteikts, ka visām pamatregulas 9. panta 5. punktā noteiktajām prasībām par AR atbilst šādi izlasē iekļautie ĶTR ražotāji eksportētāji:






  — | Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd, |
| --- | --- | --- |

(44)

Tika konstatēts, ka pārējie ražotāji eksportētāji atbilst pamatregulas 9. panta 5. punkta nosacījumiem, un tādēļ tiem varēja piešķirt AR. Tādējādi, pamatojoties uz pieejamo informāciju, tika provizoriski noteikts, ka visām pamatregulas 9. panta 5. punktā noteiktajām prasībām par AR atbilst šādi izlasē iekļautie ĶTR ražotāji eksportētāji:

—

Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd,

| — | Xinruncheng Group, |
| --- | --- |

—

Xinruncheng Group,

| — | Wonderful Group. |
| --- | --- |

—

Wonderful Group.

3.   Normālā vērtība

a)   Analogās valsts izvēle

| (45) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu ražotājiem eksportētājiem, kuriem nav piešķirts TER, normālā vērtība jānosaka, pamatojoties uz iekšzemes cenām vai salikto normālo vērtību kādā analogā valstī. |
| --- | --- |

(45)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu ražotājiem eksportētājiem, kuriem nav piešķirts TER, normālā vērtība jānosaka, pamatojoties uz iekšzemes cenām vai salikto normālo vērtību kādā analogā valstī.

| (46) | Komisija paziņojumā par procedūras sākšanu pauda nodomu normālās vērtības noteikšanai attiecībā uz ĶTR par piemērotu analogo valsti izmantot ASV un aicināja ieinteresētās personas šajā jautājumā izteikt piezīmes. |
| --- | --- |

(46)

Komisija paziņojumā par procedūras sākšanu pauda nodomu normālās vērtības noteikšanai attiecībā uz ĶTR par piemērotu analogo valsti izmantot ASV un aicināja ieinteresētās personas šajā jautājumā izteikt piezīmes.

| (47) | Tika saņemta virkne piezīmju un alternatīvai ierosinātas vairākas citas valstis – Brazīlija, Turcija, Nigērija, Taizeme un Indonēzija. |
| --- | --- |

(47)

Tika saņemta virkne piezīmju un alternatīvai ierosinātas vairākas citas valstis – Brazīlija, Turcija, Nigērija, Taizeme un Indonēzija.

| (48) | Tādēļ Komisija nolēma aicināt uz sadarbību zināmos ražotājus šajās valstīs, arī ASV. Tomēr uz anketas jautājumiem atbildēja tikai divi attiecīgā ražojuma ražotāji ASV. Nepilnīgu atbildi uz anketas jautājumiem iesniedza arī kāds Taizemes ražotājs, bet tā ražojumu klāsts jebkurā gadījumā nebija pilnīgi salīdzināms ar ĶTR ražotāju, kuri sadarbojās, ražojumu klāstu. |
| --- | --- |

(48)

Tādēļ Komisija nolēma aicināt uz sadarbību zināmos ražotājus šajās valstīs, arī ASV. Tomēr uz anketas jautājumiem atbildēja tikai divi attiecīgā ražojuma ražotāji ASV. Nepilnīgu atbildi uz anketas jautājumiem iesniedza arī kāds Taizemes ražotājs, bet tā ražojumu klāsts jebkurā gadījumā nebija pilnīgi salīdzināms ar ĶTR ražotāju, kuri sadarbojās, ražojumu klāstu.

| (49) | Izmeklēšanā atklājās, ka ASV ir attiecīgā ražojuma konkurences tirgus. ASV iekšzemes tirgū aktīvi darbojas vairāki ražotāji un importa apjomi ir lieli. Tāpat izmeklēšanā atklājās, ka ĶTR un ASV izcelsmes keramikas flīzēm principā ir vienas un tās pašas fiziskās īpašības un izmantojums un ka to ražošanas procesi ir līdzīgi. |
| --- | --- |

(49)

Izmeklēšanā atklājās, ka ASV ir attiecīgā ražojuma konkurences tirgus. ASV iekšzemes tirgū aktīvi darbojas vairāki ražotāji un importa apjomi ir lieli. Tāpat izmeklēšanā atklājās, ka ĶTR un ASV izcelsmes keramikas flīzēm principā ir vienas un tās pašas fiziskās īpašības un izmantojums un ka to ražošanas procesi ir līdzīgi.

| (50) | Tika apgalvots – tā kā ASV tirgū noteicošais ir imports, ASV ražotās keramikas flīzes un ĶTR ražotās keramikas flīzes aptver dažādus tirgus segmentus. Tāpēc iekšzemē ražotie ražojuma veidi, kas tiktu izmantoti normālās vērtības noteikšanai, nav salīdzināmi ar tiem ražojuma veidiem, kurus ĶTR eksportē uz Savienību. Tomēr izmeklēšanā atklājās, ka ASV ražo visdažādākos ražojuma veidus, kas ir salīdzināmi ar tiem, kurus ražo un eksportē no ĶTR, kā minēts iepriekš 49. apsvērumā. |
| --- | --- |

(50)

Tika apgalvots – tā kā ASV tirgū noteicošais ir imports, ASV ražotās keramikas flīzes un ĶTR ražotās keramikas flīzes aptver dažādus tirgus segmentus. Tāpēc iekšzemē ražotie ražojuma veidi, kas tiktu izmantoti normālās vērtības noteikšanai, nav salīdzināmi ar tiem ražojuma veidiem, kurus ĶTR eksportē uz Savienību. Tomēr izmeklēšanā atklājās, ka ASV ražo visdažādākos ražojuma veidus, kas ir salīdzināmi ar tiem, kurus ražo un eksportē no ĶTR, kā minēts iepriekš 49. apsvērumā.

| (51) | Tāpat tika apgalvots, ka ASV ir salīdzinoši mazs spēlētājs keramikas flīžu pasaules tirgū. Tomēr šajā valstī 2009. gadā tika saražoti 600 miljoni m2, kas uzskatāms par ievērojamu daudzumu. Salīdzinājumam – ĶTR, kas ir liela flīžu ražotāja pasaules mērogā, tajā pašā laika posmā tika saražoti 2 miljardi m2. |
| --- | --- |

(51)

Tāpat tika apgalvots, ka ASV ir salīdzinoši mazs spēlētājs keramikas flīžu pasaules tirgū. Tomēr šajā valstī 2009. gadā tika saražoti 600 miljoni m2, kas uzskatāms par ievērojamu daudzumu. Salīdzinājumam – ĶTR, kas ir liela flīžu ražotāja pasaules mērogā, tajā pašā laika posmā tika saražoti 2 miljardi m2.

| (52) | Kāda ieinteresēta persona apgalvoja, ka ASV ir stingri kvalitātes standarti un ka tā faktiski rada ar tarifiem nesaistītus šķēršļus ĶTR importam. Tomēr izmeklēšanā atklājās, ka ĶTR importa apjoms uz ASV ir liels, kā jau minēts iepriekš, un tas veido lielāko daļu ASV iekšzemes patēriņa. Tādēļ apsvērums par to, ka ar tarifiem nesaistīti šķēršļi ASV ietekmē importu un tādējādi arī konkurenci, tika noraidīts. |
| --- | --- |

(52)

Kāda ieinteresēta persona apgalvoja, ka ASV ir stingri kvalitātes standarti un ka tā faktiski rada ar tarifiem nesaistītus šķēršļus ĶTR importam. Tomēr izmeklēšanā atklājās, ka ĶTR importa apjoms uz ASV ir liels, kā jau minēts iepriekš, un tas veido lielāko daļu ASV iekšzemes patēriņa. Tādēļ apsvērums par to, ka ar tarifiem nesaistīti šķēršļi ASV ietekmē importu un tādējādi arī konkurenci, tika noraidīts.

| (53) | Abu ASV ražotāju, kuri sadarbojās, atbildēs iesniegtā informācija tika pārbaudīta uz vietas. Galu galā tika ņemta vērā tikai informācija no viena apmeklētā ražotāja, jo tika konstatēts, ka tā ir ticama informācija, uz kuras var pamatot normālo vērtību. Informācija no otra apmeklētā ražotāja tika uzskatīta par neuzticamu un netika ņemta vērā, jo šis ražotājs ziņoja tikai par daļu no saviem iekšzemes pārdevumiem un tādēļ izmaksas nebija pilnīgi savietojamas ar grāmatvedības datiem. |
| --- | --- |

(53)

Abu ASV ražotāju, kuri sadarbojās, atbildēs iesniegtā informācija tika pārbaudīta uz vietas. Galu galā tika ņemta vērā tikai informācija no viena apmeklētā ražotāja, jo tika konstatēts, ka tā ir ticama informācija, uz kuras var pamatot normālo vērtību. Informācija no otra apmeklētā ražotāja tika uzskatīta par neuzticamu un netika ņemta vērā, jo šis ražotājs ziņoja tikai par daļu no saviem iekšzemes pārdevumiem un tādēļ izmaksas nebija pilnīgi savietojamas ar grāmatvedības datiem.

| (54) | Tādēļ tiek provizoriski secināts, ka ASV ir piemērota un pamatota analogā valsts saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu. |
| --- | --- |

(54)

Tādēļ tiek provizoriski secināts, ka ASV ir piemērota un pamatota analogā valsts saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu.

b)   Normālās vērtības noteikšana

| (55) | Atbilstoši pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktam normālo vērtību noteica, pamatojoties uz pārbaudītu informāciju, kas saņemta no ražotāja analogajā valstī, kā izklāstīts turpmāk. |
| --- | --- |

(55)

Atbilstoši pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktam normālo vērtību noteica, pamatojoties uz pārbaudītu informāciju, kas saņemta no ražotāja analogajā valstī, kā izklāstīts turpmāk.

| (56) | Tika konstatēts, ka ASV ražotāja līdzīgā ražojuma iekšzemes pārdevumi apjoma ziņā bija reprezentatīvi salīdzinājumā ar attiecīgā ražojuma apjomu, ko uz Savienību eksportēja ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās. |
| --- | --- |

(56)

Tika konstatēts, ka ASV ražotāja līdzīgā ražojuma iekšzemes pārdevumi apjoma ziņā bija reprezentatīvi salīdzinājumā ar attiecīgā ražojuma apjomu, ko uz Savienību eksportēja ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās.

| (57) | Izmeklēšanas periodā tika konstatēts, ka visu līdzīgā ražojuma veidu, ko ražoja ASV ražotājs, pārdevumi iekšzemes tirgū nesaistītiem pircējiem tika veikti parastā tirdzniecības apritē. Tomēr, ņemot vērā kvalitātes atšķirības starp līdzīgo ražojumu, kas ražots un pārdots ASV, un attiecīgo ražojumu, kas no ĶTR eksportēts uz Savienību, dažiem ražojuma veidiem tika uzskatīts par piemērotāku aprēķināt normālo vērtību, lai ņemtu vērā šīs atšķirības un nodrošinātu taisnīgu salīdzinājumu, kā izklāstīts 61. apsvērumā. |
| --- | --- |

(57)

Izmeklēšanas periodā tika konstatēts, ka visu līdzīgā ražojuma veidu, ko ražoja ASV ražotājs, pārdevumi iekšzemes tirgū nesaistītiem pircējiem tika veikti parastā tirdzniecības apritē. Tomēr, ņemot vērā kvalitātes atšķirības starp līdzīgo ražojumu, kas ražots un pārdots ASV, un attiecīgo ražojumu, kas no ĶTR eksportēts uz Savienību, dažiem ražojuma veidiem tika uzskatīts par piemērotāku aprēķināt normālo vērtību, lai ņemtu vērā šīs atšķirības un nodrošinātu taisnīgu salīdzinājumu, kā izklāstīts 61. apsvērumā.

| (58) | Normālā vērtība tika aprēķināta, pievienojot ASV ražotāja ražošanas izmaksām tā pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas (SG&A) un peļņu. Atbilstīgi pamatregulas 2. panta 6. punktam SG&A un peļņas summas tika noteiktas, pamatojoties uz faktiskajiem datiem par ASV ražotāja līdzīgā ražojuma ražošanu un pārdošanu parastā tirdzniecības apritē. |
| --- | --- |

(58)

Normālā vērtība tika aprēķināta, pievienojot ASV ražotāja ražošanas izmaksām tā pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas (SG&A) un peļņu. Atbilstīgi pamatregulas 2. panta 6. punktam SG&A un peļņas summas tika noteiktas, pamatojoties uz faktiskajiem datiem par ASV ražotāja līdzīgā ražojuma ražošanu un pārdošanu parastā tirdzniecības apritē.

c)   Eksporta cenas ražotājiem eksportētājiem

| (59) | Izlasē iekļauto ĶTR eksportētāju eksporta cenas tika balstītas uz faktiski maksātajām vai maksājamajām eksporta cenām pirmajam neatkarīgajam pircējam. Ja pārdošana notika ar Savienībā esoša saistīta importētāja starpniecību, cenas tika aprēķinātas saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu. Tika koriģētas visas izmaksas, kas radušās starp importēšanu un tālākpārdošanu, ieskaitot pārdošanas, vispārējās un administratīvas izmaksas un peļņu. Attiecībā uz peļņas normu tika izmantota attiecīgā ražojuma nesaistītā importētāja saņemtā peļņa, jo saistītā importētāja faktiskā peļņa netika uzskatīta par ticamu sakarā ar saistību starp ražotāju eksportētāju un saistīto importētāju. |
| --- | --- |

(59)

Izlasē iekļauto ĶTR eksportētāju eksporta cenas tika balstītas uz faktiski maksātajām vai maksājamajām eksporta cenām pirmajam neatkarīgajam pircējam. Ja pārdošana notika ar Savienībā esoša saistīta importētāja starpniecību, cenas tika aprēķinātas saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu. Tika koriģētas visas izmaksas, kas radušās starp importēšanu un tālākpārdošanu, ieskaitot pārdošanas, vispārējās un administratīvas izmaksas un peļņu. Attiecībā uz peļņas normu tika izmantota attiecīgā ražojuma nesaistītā importētāja saņemtā peļņa, jo saistītā importētāja faktiskā peļņa netika uzskatīta par ticamu sakarā ar saistību starp ražotāju eksportētāju un saistīto importētāju.

d)   Salīdzinājums

| (60) | Dempinga starpības tika noteiktas, salīdzinot atsevišķās izlasē iekļauto eksportētāju ražotāja eksporta cenas (EXW) ar iekšzemes pārdošanas cenām vai, attiecīgā gadījumā, ar aprēķināto normālo vērtību. |
| --- | --- |

(60)

Dempinga starpības tika noteiktas, salīdzinot atsevišķās izlasē iekļauto eksportētāju ražotāja eksporta cenas (EXW) ar iekšzemes pārdošanas cenām vai, attiecīgā gadījumā, ar aprēķināto normālo vērtību.

| (61) | Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu veica atbilstošu korekciju, ņemot vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību. Normālā vērtība tika koriģēta, ņemot vērā īpašību atšķirības (galvenokārt sakarā ar oriģinālā aprīkojuma ražotāju zīmoliem) un ņemot vērā dažu ražojuma veidu, kurus neražoja analogās valsts ražotājs, kvalitātes atšķirības (neporcelāna flīzēm ir zemākas cenas). Turpmākas korekcijas vajadzības gadījumā tika veiktas attiecībā uz jūras transporta, apdrošināšanas, pārkraušanas un papildu izmaksām, iepakojuma un kredīta izmaksām, maksājumiem par banku pakalpojumiem un komisijas maksām visos gadījumos, kad šīs izmaksas bija pieņemamas, precīzas un pamatotas ar pārbaudītiem pierādījumiem. |
| --- | --- |

(61)

Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu veica atbilstošu korekciju, ņemot vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību. Normālā vērtība tika koriģēta, ņemot vērā īpašību atšķirības (galvenokārt sakarā ar oriģinālā aprīkojuma ražotāju zīmoliem) un ņemot vērā dažu ražojuma veidu, kurus neražoja analogās valsts ražotājs, kvalitātes atšķirības (neporcelāna flīzēm ir zemākas cenas). Turpmākas korekcijas vajadzības gadījumā tika veiktas attiecībā uz jūras transporta, apdrošināšanas, pārkraušanas un papildu izmaksām, iepakojuma un kredīta izmaksām, maksājumiem par banku pakalpojumiem un komisijas maksām visos gadījumos, kad šīs izmaksas bija pieņemamas, precīzas un pamatotas ar pārbaudītiem pierādījumiem.

4.   Dempinga starpības

a)   Izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās un kuriem piešķirts AR

| (62) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās un kuriem piešķirts AR, dempinga starpības noteica, pamatojoties uz analogajai valstij noteiktās vidējās svērtās normālās vērtības salīdzinājumu ar katra uzņēmuma vidējo svērto eksporta cenu, attiecīgo ražojumu eksportējot uz Savienību, kā noteikts iepriekš. |
| --- | --- |

(62)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās un kuriem piešķirts AR, dempinga starpības noteica, pamatojoties uz analogajai valstij noteiktās vidējās svērtās normālās vērtības salīdzinājumu ar katra uzņēmuma vidējo svērto eksporta cenu, attiecīgo ražojumu eksportējot uz Savienību, kā noteikts iepriekš.

| (63) | Uz šā pamata pagaidu dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas, ir šādas: | Pagaidu dempinga starpība |
| --- | --- | --- |
| Group Xinruncheng | 35,5 % |
| Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd | 36,6 % |
| Wonderful Group | 26,2 % |

(63)

Uz šā pamata pagaidu dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas, ir šādas:

Pagaidu dempinga starpība

Group Xinruncheng

35,5 %

Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd

36,6 %

Wonderful Group

26,2 %

b)   Visiem pārējiem ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās

| (64) | Dempinga starpība pārējiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās, bet netika iekļauti izlasē, tika aprēķināta kā izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju dempinga starpību vidējā svērtā dempinga starpība saskaņā ar pamatregulas 9. panta 6. punktu. |
| --- | --- |

(64)

Dempinga starpība pārējiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās, bet netika iekļauti izlasē, tika aprēķināta kā izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju dempinga starpību vidējā svērtā dempinga starpība saskaņā ar pamatregulas 9. panta 6. punktu.

| (65) | Dempinga starpība ĶTR ražotājam eksportētājam, kas sadarbojās un tika iekļauts izlasē, bet kam netika piešķirts AR (Heyuan Becarry Ceramics Co. Ltd), arī tika noteikta saskaņā ar iepriekš 64. apsvērumā minēto. |
| --- | --- |

(65)

Dempinga starpība ĶTR ražotājam eksportētājam, kas sadarbojās un tika iekļauts izlasē, bet kam netika piešķirts AR (Heyuan Becarry Ceramics Co. Ltd), arī tika noteikta saskaņā ar iepriekš 64. apsvērumā minēto.

c)   Visiem pārējiem ražotājiem eksportētājiem, kuri nesadarbojās

| (66) | Valsts mēroga dempinga starpība, ko piemēro visiem pārējiem ražotājiem eksportētājiem, kuri nesadarbojās, tika noteikta, izmantojot augstāko no kādam ražotājam eksportētājam, kurš sadarbojās, konstatētajām dempinga starpībām reprezentatīvam ražojuma veidam. |
| --- | --- |

(66)

Valsts mēroga dempinga starpība, ko piemēro visiem pārējiem ražotājiem eksportētājiem, kuri nesadarbojās, tika noteikta, izmantojot augstāko no kādam ražotājam eksportētājam, kurš sadarbojās, konstatētajām dempinga starpībām reprezentatīvam ražojuma veidam.

| (67) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, pagaidu izlases vidējā svērtā dempinga starpība un valsts mēroga dempinga līmenis procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas ir šāds:






  Izlases vidējā svērtā dempinga starpība ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās, bet kuri netika iekļauti izlasē vai kuriem netika piešķirts AR (skatīt I pielikumu) | 32,3 % |
| --- | --- | --- |
| Atlikusī dempinga starpība ražotājiem eksportētājiem, kuri nesadarbojās | 73,0 % |

(67)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, pagaidu izlases vidējā svērtā dempinga starpība un valsts mēroga dempinga līmenis procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas ir šāds:

Izlases vidējā svērtā dempinga starpība ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās, bet kuri netika iekļauti izlasē vai kuriem netika piešķirts AR (skatīt I pielikumu)

32,3 %

Atlikusī dempinga starpība ražotājiem eksportētājiem, kuri nesadarbojās

73,0 %

D.   KAITĒJUMS

1.   Savienības produkcija un Savienības ražošanas nozare

| (68) | Kā minēts 8. apsvērumā, Savienības keramikas flīžu ražošanas nozare ir ļoti sadrumstalota. Keramikas flīzes ražo vairāk nekā 500 ražotāju. |
| --- | --- |

(68)

Kā minēts 8. apsvērumā, Savienības keramikas flīžu ražošanas nozare ir ļoti sadrumstalota. Keramikas flīzes ražo vairāk nekā 500 ražotāju.

| (69) | Kā minēts iepriekš, Savienības ražošanas nozare tika sadalīta trīs segmentos – mazie, vidējie un lielie uzņēmumi. Mazie uzņēmumi saražo pusi no Savienības kopējās produkcijas. |
| --- | --- |

(69)

Kā minēts iepriekš, Savienības ražošanas nozare tika sadalīta trīs segmentos – mazie, vidējie un lielie uzņēmumi. Mazie uzņēmumi saražo pusi no Savienības kopējās produkcijas.

| (70) | Tiek pieņemts, ka dati, ko sniedza valstu un Eiropas asociācijas, aptver apmēram 75 % no Savienības produkcijas. Šie dati tika salīdzināti ar atsevišķo ražotāju un valstu asociāciju sniegtajiem datiem, kā arī ar statistikas avotiem, piemēram, Prodcom. Atlikušās produkcijas apjoms un vērtība tika ekstrapolēta, pamatojoties uz šiem pašiem informācijas avotiem. Pamatojoties uz to, tika konstatēts, ka Savienības kopējā produkcija ir 895 miljoni m2. Pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē Savienības ražošanas nozari veido visi Savienības ražotāji (kas kopā aptver visu Savienības produkciju), un tie turpmāk tekstā tiks saukti par “Savienības ražošanas nozari”. |
| --- | --- |

(70)

Tiek pieņemts, ka dati, ko sniedza valstu un Eiropas asociācijas, aptver apmēram 75 % no Savienības produkcijas. Šie dati tika salīdzināti ar atsevišķo ražotāju un valstu asociāciju sniegtajiem datiem, kā arī ar statistikas avotiem, piemēram, Prodcom. Atlikušās produkcijas apjoms un vērtība tika ekstrapolēta, pamatojoties uz šiem pašiem informācijas avotiem. Pamatojoties uz to, tika konstatēts, ka Savienības kopējā produkcija ir 895 miljoni m2. Pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē Savienības ražošanas nozari veido visi Savienības ražotāji (kas kopā aptver visu Savienības produkciju), un tie turpmāk tekstā tiks saukti par “Savienības ražošanas nozari”.

2.   Patēriņš Savienībā

| (71) | Patēriņš Savienībā tika noteikts, Savienības ražotāju pārdevumiem Savienības tirgū pievienojot importu saskaņā ar Eurostat datiem. Dati par attiecīgā ražojuma kopējo pārdevumu apjomu Savienībā pamatojas uz pārbaudītu informāciju, ko sniedza gan valstu, gan Eiropas ražotāju asociācijas. Lai iegūtu kopējo pārdevumu apjomu Savienībā, skaitļi tika ekstrapolēti, pamatojoties uz asociāciju un Prodcom datiem. |
| --- | --- |

(71)

Patēriņš Savienībā tika noteikts, Savienības ražotāju pārdevumiem Savienības tirgū pievienojot importu saskaņā ar Eurostat datiem. Dati par attiecīgā ražojuma kopējo pārdevumu apjomu Savienībā pamatojas uz pārbaudītu informāciju, ko sniedza gan valstu, gan Eiropas ražotāju asociācijas. Lai iegūtu kopējo pārdevumu apjomu Savienībā, skaitļi tika ekstrapolēti, pamatojoties uz asociāciju un Prodcom datiem.

| (72) | Attiecīgajā periodā, t. i., no 2007. gada līdz IP, patēriņš Savienībā samazinājās par 29 %, un galvenais samazinājums par 13 % bija 2007.–2008. gadā. IP patēriņš samazinājās par 8 % salīdzinājumā ar 2009. gadu.

  1.   tabula


  Patēriņš










  Apjoms (tūkst.m2) | 2007 | 2008 | 2009 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| + kopējais imports | 157 232 | 140 715 | 115 676 | 119 689 |
| + Savienības produkcija, kas pārdota Savienības tirgū | 1 275 486 | 1 099 092 | 992 204 | 895 140 |
| Indekss (2007 = 100) | 100 | 86 | 78 | 70 |
| = patēriņš | 1 432 718 | 1 239 807 | 1 107 880 | 1 014 829 |
| Indekss (2007 = 100) | 100 | 87 | 77 | 71 |
| Samazinājums sal. ar iepriekšējo gadu | | – 13 % | – 11 % | – 8 % |

(72)

Attiecīgajā periodā, t. i., no 2007. gada līdz IP, patēriņš Savienībā samazinājās par 29 %, un galvenais samazinājums par 13 % bija 2007.–2008. gadā. IP patēriņš samazinājās par 8 % salīdzinājumā ar 2009. gadu.

1.   tabula

Patēriņš

Apjoms (tūkst.m2)

2007

2008

2009

IP

- kopējais imports

157 232

140 715

115 676

119 689

- Savienības produkcija, kas pārdota Savienības tirgū

1 275 486

1 099 092

992 204

895 140

Indekss (2007 = 100)

100

86

78

70

= patēriņš

1 432 718

1 239 807

1 107 880

1 014 829

Indekss (2007 = 100)

100

87

77

71

Samazinājums sal. ar iepriekšējo gadu

– 13 %

– 11 %

– 8 %

3.   Imports no ĶTR

3.1.   Attiecīgā ražojuma importa apjoms, tirgus daļa un cenas

| (73) | ĶTR importa apjoms, tirgus daļa un vidējās cenas ir attīstījušās, kā norādīts turpmākajā tabulā. Šīs daudzumu un cenu tendences ir iegūtas, izmantojot Eurostat datus.

  2.   tabula


  Imports no ĶTR










  Apjoms (tūkst. m2) | 2007 | 2008 | 2009 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importa apjoms no attiecīgās valsts | 68 081 | 65 122 | 62 120 | 66 023 |
| Indekss (2007 = 100) | 100 | 96 | 91 | 97 |
| Sal. ar iepriekšējo gadu | | – 4 % | – 5 % | + 6 % |
| Attiecīgās valsts importa tirgus daļa | 4,8 % | 5,3 % | 5,6 % | 6,5 % |
| Attiecīgās valsts importa cena (EUR/m2) | 4,7 | 4,9 | 4,4 | 4,5 |
| Indekss (2007 = 100) | 100 | 105 | 95 | 97 |
| Sal. ar iepriekšējo gadu | | + 4 % | – 10 % | + 2 % |

(73)

ĶTR importa apjoms, tirgus daļa un vidējās cenas ir attīstījušās, kā norādīts turpmākajā tabulā. Šīs daudzumu un cenu tendences ir iegūtas, izmantojot Eurostat datus.

2.   tabula

Imports no ĶTR

Apjoms (tūkst. m2)

2007

2008

2009

IP

Importa apjoms no attiecīgās valsts

68 081

65 122

62 120

66 023

Indekss (2007 = 100)

100

96

91

97

Sal. ar iepriekšējo gadu

– 4 %

– 5 %

+ 6 %

Attiecīgās valsts importa tirgus daļa

4,8 %

5,3 %

5,6 %

6,5 %

Attiecīgās valsts importa cena (EUR/m2)

4,7

4,9

4,4

4,5

Indekss (2007 = 100)

100

105

95

97

Sal. ar iepriekšējo gadu

+ 4 %

– 10 %

+ 2 %

| (74) | Kopējais importa apjoms no ĶTR attiecīgajā periodā samazinājās par 3 %, un IP tas bija 66 miljoni m2. Samazinājuma tendence pati par sevi atbilst patēriņa samazinājumam, bet tā ir daudz mazāk izteikta un vērojama no 2007. līdz 2009. gadam. No 2009. gada līdz IP importa apjoms no ĶTR palielinājās par 6 %. Tāpat, analizējot ĶTR tirgus daļu visa attiecīgā perioda perspektīvā, tā palielinājās par 35 % – no 4,8 % 2007. gadā līdz 6,5 % IP. |
| --- | --- |

(74)

Kopējais importa apjoms no ĶTR attiecīgajā periodā samazinājās par 3 %, un IP tas bija 66 miljoni m2. Samazinājuma tendence pati par sevi atbilst patēriņa samazinājumam, bet tā ir daudz mazāk izteikta un vērojama no 2007. līdz 2009. gadam. No 2009. gada līdz IP importa apjoms no ĶTR palielinājās par 6 %. Tāpat, analizējot ĶTR tirgus daļu visa attiecīgā perioda perspektīvā, tā palielinājās par 35 % – no 4,8 % 2007. gadā līdz 6,5 % IP.

| (75) | ĶTR importa cenas attiecīgajā periodā samazinājās par 4% – no 4,7 EUR/m2 līdz 4,5 EUR/m2. |
| --- | --- |

(75)

ĶTR importa cenas attiecīgajā periodā samazinājās par 4% – no 4,7 EUR/m2 līdz 4,5 EUR/m2.

3.2.   Cenu samazinājums

| (76) | Lai analizētu cenu samazinājumu, tās Savienības ražotāju svērtās pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū, kas koriģētas atbilstīgi ražotāja cenām (EXW), pa ražojuma veidiem salīdzināja ar ĶTR importa atbilstīgajām vidējām svērtajām CIF cenām pirmajam neatkarīgajam pircējam Savienības tirgū, izdarot atbilstīgas korekcijas saistībā ar spēkā esošajiem muitas nodokļiem, pēcimporta izmaksām un tirdzniecības līmeni. |
| --- | --- |

(76)

Lai analizētu cenu samazinājumu, tās Savienības ražotāju svērtās pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū, kas koriģētas atbilstīgi ražotāja cenām (EXW), pa ražojuma veidiem salīdzināja ar ĶTR importa atbilstīgajām vidējām svērtajām CIF cenām pirmajam neatkarīgajam pircējam Savienības tirgū, izdarot atbilstīgas korekcijas saistībā ar spēkā esošajiem muitas nodokļiem, pēcimporta izmaksām un tirdzniecības līmeni.

| (77) | Salīdzinājums liecina, ka IP laikā importēto attiecīgo ražojumu Savienībā pārdeva par cenām, kuras bija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām. Procentos šis samazinājuma līmenis bija no 44 % līdz 57 %. Aprēķini pamatojās uz datiem, ko iesniedza izlasē iekļautie Savienības ražotāji un izlasē iekļautie ĶTR ražotāji eksportētāji. |
| --- | --- |

(77)

Salīdzinājums liecina, ka IP laikā importēto attiecīgo ražojumu Savienībā pārdeva par cenām, kuras bija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām. Procentos šis samazinājuma līmenis bija no 44 % līdz 57 %. Aprēķini pamatojās uz datiem, ko iesniedza izlasē iekļautie Savienības ražotāji un izlasē iekļautie ĶTR ražotāji eksportētāji.

4.   Imports no trešām valstīm, izņemot ĶTR

| (78) | Importa apjoms no citām trešām valstīm attiecīgajā periodā ir apkopots nākamajā tabulā. Šīs daudzumu un cenu tendences ir iegūtas, izmantojot Eurostat datus.

  3.   tabula


  Imports no citām trešām valstīm | 2007 | 2008 | 2009 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Imports no citām valstīm (tūkst. m2) | 89 151 | 75 593 | 53 557 | 53 665 |
| Indekss (2007 = 100) | 100 | 85 | 60 | 60 |
| Importa no citām valstīm tirgus daļa | 6,2 % | 6,1 % | 4,8 % | 5,3 % |
| Vidējā cena (EUR/m2) | 4,38 | 4,94 | 5,35 | 5,35 |
| Indekss (2007 = 100) | 100 | 113 | 122 | 122 |
| Imports no Turcijas (tūkst. m2) | 50 210 | 44 590 | 30 930 | 31 343 |
| Turcijas tirgus daļa | 3,5 % | 3,6 % | 2,8 % | 3,1 % |
| Vidējā cena (EUR/m2) | 4,35 | 4,75 | 5,25 | 5,32 |
| Imports no citām valstīm, izņemot ĶTR un Turciju | 38 941 | 31 002 | 22 627 | 22 322 |
| Indekss (2007 = 100) | 100 | 80 | 58 | 57 |
| Vidējā cena (EUR/m2) | 4,43 | 5,21 | 5,49 | 5,38 |

(78)

Importa apjoms no citām trešām valstīm attiecīgajā periodā ir apkopots nākamajā tabulā. Šīs daudzumu un cenu tendences ir iegūtas, izmantojot Eurostat datus.

3.   tabula

Imports no citām trešām valstīm

2007

2008

2009

IP

Imports no citām valstīm (tūkst. m2)

89 151

75 593

53 557

53 665

Indekss (2007 = 100)

100

85

60

60

Importa no citām valstīm tirgus daļa

6,2 %

6,1 %

4,8 %

5,3 %

Vidējā cena (EUR/m2)

4,38

4,94

5,35

5,35

Indekss (2007 = 100)

100

113

122

122

Imports no Turcijas (tūkst. m2)

50 210

44 590

30 930

31 343

Turcijas tirgus daļa

3,5 %

3,6 %

2,8 %

3,1 %

Vidējā cena (EUR/m2)

4,35

4,75

5,25

5,32

Imports no citām valstīm, izņemot ĶTR un Turciju

38 941

31 002

22 627

22 322

Indekss (2007 = 100)

100

80

58

57

Vidējā cena (EUR/m2)

4,43

5,21

5,49

5,38

| (79) | Attiecīgajā periodā imports no trešām valstīm samazinājās par 40 %. Tādējādi šā importa tirgus daļa samazinājās par 14 % – no 6,2 % līdz 5,3 %. |
| --- | --- |

(79)

Attiecīgajā periodā imports no trešām valstīm samazinājās par 40 %. Tādējādi šā importa tirgus daļa samazinājās par 14 % – no 6,2 % līdz 5,3 %.

| (80) | Jāatzīmē, ka vidējās importa cenas no citām trešām valstīm attiecīgajā periodā palielinājās par 22 %, un tās saglabājās ievērojami augstākas nekā ĶTR eksporta vidējā pārdošanas cena (IP tas bija par 19 %). |
| --- | --- |

(80)

Jāatzīmē, ka vidējās importa cenas no citām trešām valstīm attiecīgajā periodā palielinājās par 22 %, un tās saglabājās ievērojami augstākas nekā ĶTR eksporta vidējā pārdošanas cena (IP tas bija par 19 %).

5.   Stāvoklis Savienības ražošanas nozarē

5.1.   Vispārēji apsvērumi

| (81) | Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu Komisija izvērtēja visus attiecīgos ekonomiskos faktorus un rādītājus, kas ietekmē Savienības ražošanas nozares stāvokli. |
| --- | --- |

(81)

Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu Komisija izvērtēja visus attiecīgos ekonomiskos faktorus un rādītājus, kas ietekmē Savienības ražošanas nozares stāvokli.

| (82) | Makroekonomiskos rādītājus (produkciju, jaudu, jaudas izmantojumu, pārdošanas apjomu, tirgus daļu, izaugsmi un dempinga starpības lielumu) vērtēja visas Savienības ražošanas nozares līmenī. Novērtējums tika veikts, pamatojoties uz informāciju, ko iesniedza Eiropas un valstu asociācijas, salīdzinot to ar ražotāju sniegto informāciju un pieejamo oficiālo statistiku. |
| --- | --- |

(82)

Makroekonomiskos rādītājus (produkciju, jaudu, jaudas izmantojumu, pārdošanas apjomu, tirgus daļu, izaugsmi un dempinga starpības lielumu) vērtēja visas Savienības ražošanas nozares līmenī. Novērtējums tika veikts, pamatojoties uz informāciju, ko iesniedza Eiropas un valstu asociācijas, salīdzinot to ar ražotāju sniegto informāciju un pieejamo oficiālo statistiku.

| (83) | Mikroekonomisko rādītāju (vidējās cenas par vienību, nodarbinātība, algas, ražīgums, krājumi, rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, peļņa no ieguldījumiem, spēja piesaistīt kapitālu) analīzi veica izlasē iekļauto Savienības ražotāju līmenī. Novērtējums tika veikts, pamatojoties uz šo ražotāju sniegtu pienācīgi pārbaudītu informāciju. |
| --- | --- |

(83)

Mikroekonomisko rādītāju (vidējās cenas par vienību, nodarbinātība, algas, ražīgums, krājumi, rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, peļņa no ieguldījumiem, spēja piesaistīt kapitālu) analīzi veica izlasē iekļauto Savienības ražotāju līmenī. Novērtējums tika veikts, pamatojoties uz šo ražotāju sniegtu pienācīgi pārbaudītu informāciju.

5.2.   Makroekonomiskie rādītāji

5.2.1.   Produkcija, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

| (84) | Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares produkcijas apjoms samazinājās būtiski – par 32 %. Kopējais samazinājums (attiecīgajā periodā) atspoguļoja ievērojamo patēriņa samazinājumu (attiecīgajā periodā tas bija 29 %, sk. 72. apsvērumu iepriekš). Tomēr tam bija atšķirīga tendence. Tas par 32 % samazinājās laikā no 2007. līdz 2009. gadam, bet lielākais samazinājums (23 %) bija 2008.–2009. gadā. Pēc tam no 2009. gada līdz IP produkcijas apjoms stabilizējās.

  4.   tabula


  Kopējā Savienības produkcija | 2007 | 2008 | 2009 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Apjoms (tūkst. m2) | | | | |
| Produkcija | 1 614 668 | 1 434 844 | 1 100 052 | 1 094 660 |
| Indekss (2007 = 100) | 100 | 89 | 68 | 68 |

(84)

Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares produkcijas apjoms samazinājās būtiski – par 32 %. Kopējais samazinājums (attiecīgajā periodā) atspoguļoja ievērojamo patēriņa samazinājumu (attiecīgajā periodā tas bija 29 %, sk. 72. apsvērumu iepriekš). Tomēr tam bija atšķirīga tendence. Tas par 32 % samazinājās laikā no 2007. līdz 2009. gadam, bet lielākais samazinājums (23 %) bija 2008.–2009. gadā. Pēc tam no 2009. gada līdz IP produkcijas apjoms stabilizējās.

4.   tabula

Kopējā Savienības produkcija

2007

2008

2009

IP

Apjoms (tūkst. m2)

Produkcija

1 614 668

1 434 844

1 100 052

1 094 660

Indekss (2007 = 100)

100

89

68

68

| (85) | Savienības ražošanas nozares ražošanas jauda 2007.–2008. gadā samazinājās par 5 % un no 2008. gada līdz IP par 2 %. Attiecīgi jaudas izmantojumam kopumā bija tendence samazināties – par 27 % laikā no 2007. gada līdz IP.

  5.   tabula


  Ražošanas jauda un jaudas izmantojums | 2007 | 2008 | 2009 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Apjoms (tūkst. m2) | | | | |
| Ražošanas jauda | 1 849 252 | 1 760 720 | 1 720 180 | 1 718 023 |
| Indekss (2007 = 100) | 100 | 95 | 93 | 93 |
| Jaudas izmantojums | 87 % | 81 % | 64 % | 64 % |
| Indekss (2007 = 100) | 100 | 93 | 73 | 73 |

(85)

Savienības ražošanas nozares ražošanas jauda 2007.–2008. gadā samazinājās par 5 % un no 2008. gada līdz IP par 2 %. Attiecīgi jaudas izmantojumam kopumā bija tendence samazināties – par 27 % laikā no 2007. gada līdz IP.

5.   tabula

Ražošanas jauda un jaudas izmantojums

2007

2008

2009

IP

Apjoms (tūkst. m2)

Ražošanas jauda

1 849 252

1 760 720

1 720 180

1 718 023

Indekss (2007 = 100)

100

95

93

93

Jaudas izmantojums

87 %

81 %

64 %

64 %

Indekss (2007 = 100)

100

93

73

73

5.2.2.   Pārdošanas apjomi un tirgus daļa

| (86) | Atbilstīgi produkcijas apjoma attīstībai arī Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms Savienības tirgū nesaistītiem pircējiem samazinājās tādā tempā, kas ir salīdzināms ar patēriņa samazinājuma tempu, t. i., par 30 % attiecīgajā periodā. Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms sekoja līdzīgai tendencei kā patēriņš, uzrādot ikgadēju samazinājumu.

  6.   tabula


  Pārdošanas apjoms nesaistītiem pircējiem | 2007 | 2008 | 2009 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Apjoms (tūkst. m2) | | | | |
| Pārdošanas apjoms Savienībā | 1 275 486 | 1 099 092 | 992 204 | 895 140 |
| Indekss (2007 = 100) | 100 | 86 | 78 | 70 |

(86)

Atbilstīgi produkcijas apjoma attīstībai arī Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms Savienības tirgū nesaistītiem pircējiem samazinājās tādā tempā, kas ir salīdzināms ar patēriņa samazinājuma tempu, t. i., par 30 % attiecīgajā periodā. Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms sekoja līdzīgai tendencei kā patēriņš, uzrādot ikgadēju samazinājumu.

6.   tabula

Pārdošanas apjoms nesaistītiem pircējiem

2007

2008

2009

IP

Apjoms (tūkst. m2)

Pārdošanas apjoms Savienībā

1 275 486

1 099 092

992 204

895 140

Indekss (2007 = 100)

100

86

78

70

| (87) | Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares tirgus daļa samazinājās par 1%.

  7.   tabula


  Savienības tirgus daļa | 2007 | 2008 | 2009 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Savienības tirgus daļa | 89 % | 89 % | 90 % | 88 % |
| Indekss (2007 = 100) | 100 | 100 | 101 | 99 |

(87)

Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares tirgus daļa samazinājās par 1%.

7.   tabula

Savienības tirgus daļa

2007

2008

2009

IP

Savienības tirgus daļa

89 %

89 %

90 %

88 %

Indekss (2007 = 100)

100

100

101

99

5.2.3.   Nodarbinātība un ražīgums

| (88) | Laikā no 2007. līdz 2008. gadam nodarbinātība samazinājās par 11 %. Attiecīgajā periodā tā samazinājās par 16 %.

  8.   tabula


  Nodarbinātība | 2007 | 2008 | 2009 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidējais periods | | | | |
| Kopējā nodarbinātība | 92 588 | 82 214 | 79 518 | 77 458 |
| Indekss (2007 = 100) | 100 | 89 | 86 | 84 |

(88)

Laikā no 2007. līdz 2008. gadam nodarbinātība samazinājās par 11 %. Attiecīgajā periodā tā samazinājās par 16 %.

8.   tabula

Nodarbinātība

2007

2008

2009

IP

Vidējais periods

Kopējā nodarbinātība

92 588

82 214

79 518

77 458

Indekss (2007 = 100)

100

89

86

84

| (89) | Savienības ražošanas nozares darbaspēka ražīgums, ko mēra kā gada laikā vienas personas saražoto produkciju, 2007.–2008. gadā saglabājās stabils. Tomēr no 2008. gada līdz IP ražīgums samazinājās par 19 %, kas ir saistīts ar produkcijas apjoma samazināšanos.

  9.   tabula


  Ražīgums | 2007 | 2008 | 2009 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražīgums (m2 gadā vienam nodarbinātajam) | 17 439 | 17 453 | 13 834 | 14 132 |
| Indekss (2007 = 100) | 100 | 100 | 79 | 81 |

(89)

Savienības ražošanas nozares darbaspēka ražīgums, ko mēra kā gada laikā vienas personas saražoto produkciju, 2007.–2008. gadā saglabājās stabils. Tomēr no 2008. gada līdz IP ražīgums samazinājās par 19 %, kas ir saistīts ar produkcijas apjoma samazināšanos.

9.   tabula

Ražīgums

2007

2008

2009

IP

Ražīgums (m2 gadā vienam nodarbinātajam)

17 439

17 453

13 834

14 132

Indekss (2007 = 100)

100

100

79

81

5.2.4.   Dempinga starpības lielums

| (90) | Dempinga starpības ir norādītas iepriekš dempinga sadaļā. Visas noteiktās starpības ievērojami pārsniedz de minimis līmeni. Turklāt, ņemot vērā importa par dempinga cenām apjomu un cenas, faktiskās dempinga starpības ietekmi nevar uzskatīt par nenozīmīgu. |
| --- | --- |

(90)

Dempinga starpības ir norādītas iepriekš dempinga sadaļā. Visas noteiktās starpības ievērojami pārsniedz de minimis līmeni. Turklāt, ņemot vērā importa par dempinga cenām apjomu un cenas, faktiskās dempinga starpības ietekmi nevar uzskatīt par nenozīmīgu.

5.3.   Mikroekonomiskie rādītāji

| (91) | Mikroekonomiskos rādītājus (krājumi, pārdošanas cena, naudas plūsma, rentabilitāte, ienākums no ieguldījumiem, spēja palielināt kapitālu, ieguldījumi un algas) novērtēja atsevišķiem uzņēmumiem, proti, to Savienības ražotāju līmenī, kuri tika iekļauti izlasē. |
| --- | --- |

(91)

Mikroekonomiskos rādītājus (krājumi, pārdošanas cena, naudas plūsma, rentabilitāte, ienākums no ieguldījumiem, spēja palielināt kapitālu, ieguldījumi un algas) novērtēja atsevišķiem uzņēmumiem, proti, to Savienības ražotāju līmenī, kuri tika iekļauti izlasē.

5.3.1.   Vispārīga piezīme

| (92) | Attiecībā uz dažiem mikroekonomiskajiem rādītājiem (pārdošanas cena, ražošanas izmaksas, rentabilitāte un ienākums no ieguldījumiem, t. i., rādītājiem, kas nav izteikti absolūtos skaitļos, proti, tikai procentos) izlasē konkrētajā segmentā iekļauto uzņēmumu rādītājus svēra saskaņā ar šā segmenta daļu Savienības kopējā produkcijas apjomā (izmantojot katra segmenta īpatsvaru kopējā keramikas flīžu nozarē – 52 % mazajiem uzņēmumiem, 24 % vidējiem uzņēmumiem un 24 % lielajiem uzņēmumiem). Tādējādi tika nodrošināts, ka lielo uzņēmumu rezultāti nav dominējošie kaitējuma analīzē, bet ka tiek pienācīgi atspoguļots stāvoklis mazajos uzņēmumos, kuri kopā veido lielāko daļu Savienības produkcijas. |
| --- | --- |

(92)

Attiecībā uz dažiem mikroekonomiskajiem rādītājiem (pārdošanas cena, ražošanas izmaksas, rentabilitāte un ienākums no ieguldījumiem, t. i., rādītājiem, kas nav izteikti absolūtos skaitļos, proti, tikai procentos) izlasē konkrētajā segmentā iekļauto uzņēmumu rādītājus svēra saskaņā ar šā segmenta daļu Savienības kopējā produkcijas apjomā (izmantojot katra segmenta īpatsvaru kopējā keramikas flīžu nozarē – 52 % mazajiem uzņēmumiem, 24 % vidējiem uzņēmumiem un 24 % lielajiem uzņēmumiem). Tādējādi tika nodrošināts, ka lielo uzņēmumu rezultāti nav dominējošie kaitējuma analīzē, bet ka tiek pienācīgi atspoguļots stāvoklis mazajos uzņēmumos, kuri kopā veido lielāko daļu Savienības produkcijas.

5.3.2.   Krājumi

| (93) | Lai gan Savienības ražošanas nozares gada beigu krājumu līmenis attiecīgajā periodā absolūtos skaitļos samazinājās par 14 %, procentos no produkcijas tas ievērojami palielinājās (par 37 %).

  10.   tabula | 2007 | 2008 | 2009 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Krājumi (tūkst. m2) | 48 554 | 50 871 | 39 689 | 41 887 |
| Indekss (2007 = 100) | 100 | 105 | 82 | 86 |
| Krājumi procentos no produkcijas | 43 % | 49 % | 55 % | 59 % |
| Indekss (2007 = 100) | 100 | 114 | 128 | 137 |

(93)

Lai gan Savienības ražošanas nozares gada beigu krājumu līmenis attiecīgajā periodā absolūtos skaitļos samazinājās par 14 %, procentos no produkcijas tas ievērojami palielinājās (par 37 %).

10.   tabula

2007

2008

2009

IP

Krājumi (tūkst. m2)

48 554

50 871

39 689

41 887

Indekss (2007 = 100)

100

105

82

86

Krājumi procentos no produkcijas

43 %

49 %

55 %

59 %

Indekss (2007 = 100)

100

114

128

137

| (94) | Krājumu palielināšanās ir acīmredzams kaitējuma faktors. Nozares uzņēmumiem parasti ir krājumi trīs mēnešu produkcijas apjomā, taču ĶTR importa par dempinga cenām spiediens lika tiem palielināt krājumus līdz sešu mēnešu produkcijas apjomam. Katru gadu patiešām vērojams vienmērīgs krājumu palielinājums – no 43 % 2007. gadā līdz 59 % IP. |
| --- | --- |

(94)

Krājumu palielināšanās ir acīmredzams kaitējuma faktors. Nozares uzņēmumiem parasti ir krājumi trīs mēnešu produkcijas apjomā, taču ĶTR importa par dempinga cenām spiediens lika tiem palielināt krājumus līdz sešu mēnešu produkcijas apjomam. Katru gadu patiešām vērojams vienmērīgs krājumu palielinājums – no 43 % 2007. gadā līdz 59 % IP.

| (95) | Šis krājumu palielinājums skaidrojams ar to, ka ĶTR ražotāji eksportētāji koncentrējās uz viendabīga ražojuma lielu partiju pārdošanu, kamēr Savienības ražošanas nozare piedāvāja daudz lielāku ražojumu dažādību (veidi, krāsas, izmēri). Lai ļoti īsā laikā varētu reaģēt uz ļoti specifiskiem pasūtījumiem, Savienības ražošanas nozarei vajadzēja palielināt krājumus. |
| --- | --- |

(95)

Šis krājumu palielinājums skaidrojams ar to, ka ĶTR ražotāji eksportētāji koncentrējās uz viendabīga ražojuma lielu partiju pārdošanu, kamēr Savienības ražošanas nozare piedāvāja daudz lielāku ražojumu dažādību (veidi, krāsas, izmēri). Lai ļoti īsā laikā varētu reaģēt uz ļoti specifiskiem pasūtījumiem, Savienības ražošanas nozarei vajadzēja palielināt krājumus.

5.3.3.   Pārdošanas cenas

| (96) | Savienības ražošanas nozares vienības pārdošanas cenas attiecīgajā periodā palielinājās par 10 %.

  11.   tabula


  Vienības cena Savienības tirgū | 2007 | 2008 | 2009 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vienības cenas Savienības pārdevumiem (EUR/m2) | 8,0 | 8,4 | 8,7 | 8,8 |
| Indekss (2007 = 100) | 100 | 104 | 108 | 110 |

(96)

Savienības ražošanas nozares vienības pārdošanas cenas attiecīgajā periodā palielinājās par 10 %.

11.   tabula

Vienības cena Savienības tirgū

2007

2008

2009

IP

Vienības cenas Savienības pārdevumiem (EUR/m2)

8,0

8,4

8,7

8,8

Indekss (2007 = 100)

100

104

108

110

| (97) | Cenu pieaugums notika sakarā ar dažādiem faktoriem. Pirmkārt, vajadzēja atgūt ražošanas izmaksu pieaugumu, kas tajā pašā periodā palielinājās par 14 % (sk. 106. apsvērumu). Tāpat cenu pieaugums notika sakarā ar krājumu palielināšanos (sk. 95. apsvērumu iepriekš) un Savienības ražošanas nozares piedāvātā ražojumu klāsta maiņu. ĶTR imports koncentrējās uz lielām viendabīga ražojuma partijām. Savienības ražošanas nozarei tādējādi nācās koncentrēties uz mazām attiecīgā ražojuma partijām, kur pieprasījums bija sadrumstalotāks ar mazākiem daudzumiem un lielāku dažādību attiecībā uz veidiem, krāsām un izmēriem. |
| --- | --- |

(97)

Cenu pieaugums notika sakarā ar dažādiem faktoriem. Pirmkārt, vajadzēja atgūt ražošanas izmaksu pieaugumu, kas tajā pašā periodā palielinājās par 14 % (sk. 106. apsvērumu). Tāpat cenu pieaugums notika sakarā ar krājumu palielināšanos (sk. 95. apsvērumu iepriekš) un Savienības ražošanas nozares piedāvātā ražojumu klāsta maiņu. ĶTR imports koncentrējās uz lielām viendabīga ražojuma partijām. Savienības ražošanas nozarei tādējādi nācās koncentrēties uz mazām attiecīgā ražojuma partijām, kur pieprasījums bija sadrumstalotāks ar mazākiem daudzumiem un lielāku dažādību attiecībā uz veidiem, krāsām un izmēriem.

| (98) | Neraugoties uz vienības cenu palielinājumu, Savienības ražošanas nozare tomēr nespēja sasniegt plānoto peļņas mērķi. Patiesībā uzņēmumi mazo uzņēmumu segmentā strādāja ar zaudējumiem. |
| --- | --- |

(98)

Neraugoties uz vienības cenu palielinājumu, Savienības ražošanas nozare tomēr nespēja sasniegt plānoto peļņas mērķi. Patiesībā uzņēmumi mazo uzņēmumu segmentā strādāja ar zaudējumiem.

| (99) | ĶTR importa cenu attīstība tika izklāstīta 75. apsvērumā. Kā redzams, šīm cenām bija citāda tendence nekā Savienības ražošanas nozares cenām, un tās konsekventi bija zemākas. IP laikā ĶTR importa cenas bija uz pusi zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas. |
| --- | --- |

(99)

ĶTR importa cenu attīstība tika izklāstīta 75. apsvērumā. Kā redzams, šīm cenām bija citāda tendence nekā Savienības ražošanas nozares cenām, un tās konsekventi bija zemākas. IP laikā ĶTR importa cenas bija uz pusi zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas.

5.3.4.   Rentabilitāte, naudas plūsma, ienākums no ieguldījumiem, spēja piesaistīt kapitālu, ieguldījumi un algas

| (100) | Kā minēts iepriekš, ražošanas izmaksu palielinājums bija lielāks nekā pārdošanas cenu pieaugums. Izmaksām attiecīgajā periodā palielinoties par 14 %, Savienības ražošanas nozare spēja palielināt savas cenas tikai par 9 %. IP rentabilitāte samazinājās no 3,9 % 2007. gadā līdz 0,4 % IP. Ražošanas nozares zemākā peļņa bija 2009. gadā, kad tā nespēja segt izmaksas, piedzīvojot zaudējumus 1,2 % apjomā. No visiem trim segmentiem tas visvairāk skāra mazo uzņēmumu segmentu, kas strādāja ar zaudējumiem kopš 2008. gada. Lielie un vidējie uzņēmumi, neraugoties uz ievērojamo rentabilitātes samazinājumu, spēja pārdot savu produkciju ar nelielu, tomēr nenoturīgu peļņu. |
| --- | --- |

(100)

Kā minēts iepriekš, ražošanas izmaksu palielinājums bija lielāks nekā pārdošanas cenu pieaugums. Izmaksām attiecīgajā periodā palielinoties par 14 %, Savienības ražošanas nozare spēja palielināt savas cenas tikai par 9 %. IP rentabilitāte samazinājās no 3,9 % 2007. gadā līdz 0,4 % IP. Ražošanas nozares zemākā peļņa bija 2009. gadā, kad tā nespēja segt izmaksas, piedzīvojot zaudējumus 1,2 % apjomā. No visiem trim segmentiem tas visvairāk skāra mazo uzņēmumu segmentu, kas strādāja ar zaudējumiem kopš 2008. gada. Lielie un vidējie uzņēmumi, neraugoties uz ievērojamo rentabilitātes samazinājumu, spēja pārdot savu produkciju ar nelielu, tomēr nenoturīgu peļņu.

| (101) | Lielo un vidējo uzņēmumu peļņa nav atklājama konfidencialitātes iemeslu dēļ. Lielo uzņēmumu segmentā peļņa tika aprēķināta, pamatojoties uz viena uzņēmuma datiem, bet vidējo uzņēmumu rezultātu atklāšana ļautu citiem uzņēmumiem aprēķināt citu segmentu peļņu, jo ir zināma kopējā svērtā peļņa.

  12.   tabula


  Rentabilitāte, naudas plūsma, ienākums no ieguldījumiem, ieguldījumi un algas | 2007 | 2008 | 2009 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tīrā peļņa par Savienības pārdevumiem nesaistītiem pircējiem (% no neto pārdošanas) | 3,9 % | 0,6 % | – 1,2 % | 0,4 % |
| Naudas plūsma (tūkst. EUR) | 86 663 | 55 131 | 41 599 | 40 256 |
| Indekss (2007 = 100) | 100 | 64 | 48 | 46 |
| Ienākums no ieguldījumiem (tīrā peļņa % no ieguldījumu tīrās uzskaites vērtības) | 8,3 % | 4,0 % | – 0,5 % | 1,1 % |
| Tīrie ieguldījumi (tūkst. EUR) | 15 733 | 15 673 | 11 005 | 11 283 |
| Indekss (2007 = 100) | 100 | 100 | 70 | 72 |
| Gada darbaspēka izmaksas vienam darbiniekam | 38 910 | 39 714 | 37 366 | 37 242 |
| Indekss (2007 = 100) | 100 | 102 | 96 | 96 |

(101)

Lielo un vidējo uzņēmumu peļņa nav atklājama konfidencialitātes iemeslu dēļ. Lielo uzņēmumu segmentā peļņa tika aprēķināta, pamatojoties uz viena uzņēmuma datiem, bet vidējo uzņēmumu rezultātu atklāšana ļautu citiem uzņēmumiem aprēķināt citu segmentu peļņu, jo ir zināma kopējā svērtā peļņa.

12.   tabula

Rentabilitāte, naudas plūsma, ienākums no ieguldījumiem, ieguldījumi un algas

2007

2008

2009

IP

Tīrā peļņa par Savienības pārdevumiem nesaistītiem pircējiem (% no neto pārdošanas)

3,9 %

0,6 %

– 1,2 %

0,4 %

Naudas plūsma (tūkst. EUR)

86 663

55 131

41 599

40 256

Indekss (2007 = 100)

100

64

48

46

Ienākums no ieguldījumiem (tīrā peļņa % no ieguldījumu tīrās uzskaites vērtības)

8,3 %

4,0 %

– 0,5 %

1,1 %

Tīrie ieguldījumi (tūkst. EUR)

15 733

15 673

11 005

11 283

Indekss (2007 = 100)

100

100

70

72

Gada darbaspēka izmaksas vienam darbiniekam

38 910

39 714

37 366

37 242

Indekss (2007 = 100)

100

102

96

96

| (102) | Naudas plūsmas, kas ir nozares spēja pašfinansēt savu darbību, tendence attiecīgajā periodā saglabājās pozitīva. Tomēr laikā no 2007. gada līdz IP tā samazinājās par apmēram 54 %. |
| --- | --- |

(102)

Naudas plūsmas, kas ir nozares spēja pašfinansēt savu darbību, tendence attiecīgajā periodā saglabājās pozitīva. Tomēr laikā no 2007. gada līdz IP tā samazinājās par apmēram 54 %.

| (103) | Ienākums no ieguldījumiem visā attiecīgajā periodā lielā mērā sekoja ražīguma tendencei. |
| --- | --- |

(103)

Ienākums no ieguldījumiem visā attiecīgajā periodā lielā mērā sekoja ražīguma tendencei.

| (104) | No 2007. gada līdz IP Savienības ražošanas nozares ikgadējo ieguldījumu plūsma attiecīgajā ražojumā samazinājās par 28 %. |
| --- | --- |

(104)

No 2007. gada līdz IP Savienības ražošanas nozares ikgadējo ieguldījumu plūsma attiecīgajā ražojumā samazinājās par 28 %.

| (105) | No 2007. gada līdz IP vidējā alga uz vienu nodarbināto samazinājās par 4 %. |
| --- | --- |

(105)

No 2007. gada līdz IP vidējā alga uz vienu nodarbināto samazinājās par 4 %.

5.3.5.   Ražošanas izmaksas

13.   tabula

Ražošanas izmaksas

| | 2007 | 2008 | 2009 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražošanas izmaksas (EUR/m2) | 7,7 | 8,3 | 8,8 | 8,8 |
| Indekss | 100 | 108 | 114 | 114 |

2007

2008

2009

IP

Ražošanas izmaksas (EUR/m2)

7,7

8,3

8,8

8,8

Indekss

100

108

114

114

| (106) | Kā norādīts iepriekš, ražošanas izmaksas attiecīgajā periodā palielinājās par 14 %. Šis palielinājums bija sakarā ar krājumu palielināšanos (sk. 95. apsvērumu iepriekš) un Savienības ražošanas nozares piedāvātā ražojumu klāsta maiņu (lielāka ražojumu veidu, krāsu, izmēru dažādība), kamēr ĶTR imports koncentrējās uz lielām viendabīga ražojuma partijām. Savienības ražošanas nozarei bija jāpalielina krājumi, lai spētu īsā laikā reaģēt uz ļoti specifiskiem pasūtījumiem, un bija arī jāpiedāvā lielāka ražojumu dažādība. |
| --- | --- |

(106)

Kā norādīts iepriekš, ražošanas izmaksas attiecīgajā periodā palielinājās par 14 %. Šis palielinājums bija sakarā ar krājumu palielināšanos (sk. 95. apsvērumu iepriekš) un Savienības ražošanas nozares piedāvātā ražojumu klāsta maiņu (lielāka ražojumu veidu, krāsu, izmēru dažādība), kamēr ĶTR imports koncentrējās uz lielām viendabīga ražojuma partijām. Savienības ražošanas nozarei bija jāpalielina krājumi, lai spētu īsā laikā reaģēt uz ļoti specifiskiem pasūtījumiem, un bija arī jāpiedāvā lielāka ražojumu dažādība.

6.   Secinājums par kaitējumu

| (107) | Izmeklēšana liecināja, ka tādi kaitējuma rādītāji kā produkcijas apjoms, jaudas izmantošana, pārdošanas apjoms nesaistītiem pircējiem un nodarbinātība attiecīgajā periodā ir pasliktinājušies. Lai gan nevar neņemt vērā, ka Savienības ražošanas nozari negatīvi ietekmēja lejupejošā patēriņa tendence, tomēr jāatzīmē, ka ĶTR importa tirgus daļa cenu spiediena rezultātā spēja pieaugt. |
| --- | --- |

(107)

Izmeklēšana liecināja, ka tādi kaitējuma rādītāji kā produkcijas apjoms, jaudas izmantošana, pārdošanas apjoms nesaistītiem pircējiem un nodarbinātība attiecīgajā periodā ir pasliktinājušies. Lai gan nevar neņemt vērā, ka Savienības ražošanas nozari negatīvi ietekmēja lejupejošā patēriņa tendence, tomēr jāatzīmē, ka ĶTR importa tirgus daļa cenu spiediena rezultātā spēja pieaugt.

| (108) | Turklāt attiecīgajā periodā ļoti negatīvi tika ietekmēti jo īpaši tādi kaitējuma rādītāji saistībā ar Savienības ražošanas nozares finanšu darbību kā rentabilitāte, ienākums no ieguldījumiem un naudas plūsma. Acīmredzams kaitējuma faktors ir ievērojamais krājumu pieaugums (par 37 %) attiecīgajā periodā. Šis palielinājums skaidrojams ar to, ka ĶTR ražotāji eksportētāji koncentrējās uz viendabīga ražojuma lielu partiju pārdošanu, kamēr Savienības ražošanas nozare piedāvāja daudz lielāku ražojumu dažādību (veidi, krāsas, izmēri). Savienības ražošanas nozarei bija jāpalielina krājumi, lai spētu īsā laikā reaģēt uz ļoti specifiskiem pasūtījumiem, un bija arī jāpiedāvā lielāka ražojumu dažādība. |
| --- | --- |

(108)

Turklāt attiecīgajā periodā ļoti negatīvi tika ietekmēti jo īpaši tādi kaitējuma rādītāji saistībā ar Savienības ražošanas nozares finanšu darbību kā rentabilitāte, ienākums no ieguldījumiem un naudas plūsma. Acīmredzams kaitējuma faktors ir ievērojamais krājumu pieaugums (par 37 %) attiecīgajā periodā. Šis palielinājums skaidrojams ar to, ka ĶTR ražotāji eksportētāji koncentrējās uz viendabīga ražojuma lielu partiju pārdošanu, kamēr Savienības ražošanas nozare piedāvāja daudz lielāku ražojumu dažādību (veidi, krāsas, izmēri). Savienības ražošanas nozarei bija jāpalielina krājumi, lai spētu īsā laikā reaģēt uz ļoti specifiskiem pasūtījumiem, un bija arī jāpiedāvā lielāka ražojumu dažādība.

| (109) | Lai gan Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas attiecīgajā periodā palielinājās, tas ir galvenokārt saistīts ar ražošanas izmaksu pieaugumu. Kopumā attiecīgajā periodā rentabilitāte samazinājās. Patiesībā mazo uzņēmumu segmentā, kas aptvēra pusi no Savienības ražošanas nozares, uzņēmumi strādāja ar zaudējumiem no 2008. gada. Tādējādi, pat neraugoties uz pārdošanas cenu palielinājumu, ražošanas nozare nespēja gūt pietiekamu peļņu. Ražošanas nozare nevarēja atļauties paaugstināt pārdošanas cenas līdz tādam līmenim, lai rentabilitātes rādītāji uzrādītu ilgtermiņa dzīvotspēju. |
| --- | --- |

(109)

Lai gan Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas attiecīgajā periodā palielinājās, tas ir galvenokārt saistīts ar ražošanas izmaksu pieaugumu. Kopumā attiecīgajā periodā rentabilitāte samazinājās. Patiesībā mazo uzņēmumu segmentā, kas aptvēra pusi no Savienības ražošanas nozares, uzņēmumi strādāja ar zaudējumiem no 2008. gada. Tādējādi, pat neraugoties uz pārdošanas cenu palielinājumu, ražošanas nozare nespēja gūt pietiekamu peļņu. Ražošanas nozare nevarēja atļauties paaugstināt pārdošanas cenas līdz tādam līmenim, lai rentabilitātes rādītāji uzrādītu ilgtermiņa dzīvotspēju.

| (110) | Cenu tendenču analīze, pamatojoties uz Eurostat skaitļiem, liecināja, ka cenu starpība starp ĶTR importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozares cenām pieauga no apmēram 40 % 2007. un 2008. gadā līdz apmēram 50 % 2009. gadā un IP. |
| --- | --- |

(110)

Cenu tendenču analīze, pamatojoties uz Eurostat skaitļiem, liecināja, ka cenu starpība starp ĶTR importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozares cenām pieauga no apmēram 40 % 2007. un 2008. gadā līdz apmēram 50 % 2009. gadā un IP.

| (111) | Ievērojot iepriekš minēto, provizoriski tiek secināts, ka Savienības ražošanas nozarei bija nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(111)

Ievērojot iepriekš minēto, provizoriski tiek secināts, ka Savienības ražošanas nozarei bija nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē.

E.   CĒLOŅSAKARĪBA

1.   Ievads

| (112) | Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. un 7. punktu tika pārbaudīts, vai Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu ir izraisījis imports par dempinga cenām no attiecīgās valsts. Turklāt tika pārbaudīti arī citi zināmi faktori, kuri nav imports par dempinga cenām un kuri būtu varējuši nodarīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, lai pārliecinātos, ka šo citu faktoru izraisītais kaitējums netiek saistīts ar importu par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(112)

Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. un 7. punktu tika pārbaudīts, vai Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu ir izraisījis imports par dempinga cenām no attiecīgās valsts. Turklāt tika pārbaudīti arī citi zināmi faktori, kuri nav imports par dempinga cenām un kuri būtu varējuši nodarīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, lai pārliecinātos, ka šo citu faktoru izraisītais kaitējums netiek saistīts ar importu par dempinga cenām.

2.   Ietekme, ko izraisījis imports no ĶTR

| (113) | ĶTR ražotāju eksportētāju pieaugošā tirgus daļa attiecīgajā periodā sakrita ar Savienības ražošanas nozares peļņas samazinājumu un tās krājumu ievērojamo palielinājumu. |
| --- | --- |

(113)

ĶTR ražotāju eksportētāju pieaugošā tirgus daļa attiecīgajā periodā sakrita ar Savienības ražošanas nozares peļņas samazinājumu un tās krājumu ievērojamo palielinājumu.

| (114) | Tā arī sakrita ar patēriņa samazināšanos Savienībā. Tomēr, lai gan ĶTR importa apjoms 2007.–2009. gadā samazinājās par 9 % kopā ar patēriņa samazināšanos (lai gan tas nenotika vienādā tempā: patēriņš tajā pašā periodā samazinājās par 23 %), kopš 2007. gada ĶTR tirgus daļa pakāpeniski pieauga. Turklāt laikā no 2009. gada līdz IP ĶTR importa apjoms pieauga par 6 %, neraugoties uz patēriņa turpmāku samazināšanos par 6 %. |
| --- | --- |

(114)

Tā arī sakrita ar patēriņa samazināšanos Savienībā. Tomēr, lai gan ĶTR importa apjoms 2007.–2009. gadā samazinājās par 9 % kopā ar patēriņa samazināšanos (lai gan tas nenotika vienādā tempā: patēriņš tajā pašā periodā samazinājās par 23 %), kopš 2007. gada ĶTR tirgus daļa pakāpeniski pieauga. Turklāt laikā no 2009. gada līdz IP ĶTR importa apjoms pieauga par 6 %, neraugoties uz patēriņa turpmāku samazināšanos par 6 %.

| (115) | Cenu starpība (pamatojoties uz Eurostat vidējiem skaitļiem) starp ĶTR importu un Savienības ražošanas nozares cenām visā attiecīgajā periodā bija ļoti ievērojama. Tas, ka jau 2007. gadā tā sasniedza vairāk nekā 40 %, liecina, ka ĶTR ražotāju eksportētāju cenu stratēģija tika pielietota jau pirms ekonomiskās krīzes. Šī starpība pēc krīzes palielinājās vēl vairāk, IP sasniedzot 50 %. |
| --- | --- |

(115)

Cenu starpība (pamatojoties uz Eurostat vidējiem skaitļiem) starp ĶTR importu un Savienības ražošanas nozares cenām visā attiecīgajā periodā bija ļoti ievērojama. Tas, ka jau 2007. gadā tā sasniedza vairāk nekā 40 %, liecina, ka ĶTR ražotāju eksportētāju cenu stratēģija tika pielietota jau pirms ekonomiskās krīzes. Šī starpība pēc krīzes palielinājās vēl vairāk, IP sasniedzot 50 %.

| (116) | ĶTR importa tirgus daļas palielinājums kopā ar cenu samazinājumu un pieaugošo cenu starpību starp Savienības un ĶTR cenām norisinājās vienlaikus ar Savienības ražošanas nozares stāvokļa pasliktināšanos. |
| --- | --- |

(116)

ĶTR importa tirgus daļas palielinājums kopā ar cenu samazinājumu un pieaugošo cenu starpību starp Savienības un ĶTR cenām norisinājās vienlaikus ar Savienības ražošanas nozares stāvokļa pasliktināšanos.

3.   Citu faktoru ietekme

3.1.   Ietekme, ko izraisījis imports no trešām valstīm, izņemot ĶTR

| (117) | Importa apjoms no trešām valstīm, izņemot ĶTR, attiecīgajā periodā samazinājās par 40 %. Tajā pašā periodā mazliet (par apmēram 1 %) samazinājās arī šā importa tirgus daļa. Šā importa cenas bija salīdzināmas ar ĶTR importa cenām 2007. gadā, tomēr 2009. gadā cenu atšķirība pieauga līdz 18 %, bet IP tā bija 16 %. |
| --- | --- |

(117)

Importa apjoms no trešām valstīm, izņemot ĶTR, attiecīgajā periodā samazinājās par 40 %. Tajā pašā periodā mazliet (par apmēram 1 %) samazinājās arī šā importa tirgus daļa. Šā importa cenas bija salīdzināmas ar ĶTR importa cenām 2007. gadā, tomēr 2009. gadā cenu atšķirība pieauga līdz 18 %, bet IP tā bija 16 %.

| (118) | Turcija ir otrs lielākais eksportētājs uz Savienību, un IP tās tirgus daļa bija 3 %. Šī tirgus daļa attiecīgajā periodā ir saglabājusies stabila (mazliet samazinājusies par 0,4 %). Importa apjoms no Turcijas attiecīgajā periodā ir samazinājies par 37 %. Lai gan Turcijas importa cenas bija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām (attiecīgajā periodā par apmēram 40 %), cenu atšķirība starp Turcijas un ĶTR importu palielinājās līdz 16 % 2009. gadā un IP pēc tam, kad Turcijas cenas pieauga par 22 %. Tādēļ nevar izslēgt, ka imports no trešām valstīm, izņemot ĶTR, varēja kaut kādā nelielā mērā veicināt būtisko kaitējumu, ko piedzīvoja Savienības ražošanas nozare. Tomēr tas nelikvidē cēloņsakarību, kas izveidota ar ĶTR importu par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(118)

Turcija ir otrs lielākais eksportētājs uz Savienību, un IP tās tirgus daļa bija 3 %. Šī tirgus daļa attiecīgajā periodā ir saglabājusies stabila (mazliet samazinājusies par 0,4 %). Importa apjoms no Turcijas attiecīgajā periodā ir samazinājies par 37 %. Lai gan Turcijas importa cenas bija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām (attiecīgajā periodā par apmēram 40 %), cenu atšķirība starp Turcijas un ĶTR importu palielinājās līdz 16 % 2009. gadā un IP pēc tam, kad Turcijas cenas pieauga par 22 %. Tādēļ nevar izslēgt, ka imports no trešām valstīm, izņemot ĶTR, varēja kaut kādā nelielā mērā veicināt būtisko kaitējumu, ko piedzīvoja Savienības ražošanas nozare. Tomēr tas nelikvidē cēloņsakarību, kas izveidota ar ĶTR importu par dempinga cenām.

4.   Savienības ražošanas nozares lielās sadrumstalotības ietekme

| (119) | Savienības flīžu ražošanas nozare ir ļoti sadrumstalota. Tomēr uzņēmumu kopskaits attiecīgajā periodā samazinājās; tas notika konsolidācijas procesa dēļ, kurš norisinās jau pēdējos divdesmit gadus. Svarīgi atzīmēt, ka izmeklēšanā tika atklāts – dalībvalstīs ar vislielāko produkcijas apjoma daļu, kur vienlaikus vērojama arī izteiktāka sadrumstalotība, uzņēmumi darbojas grupās. Šī struktūra garantē efektīvu resursu sadali. Patiesībā sadrumstalotība ļauj lieliem uzņēmumiem ar apakšlīgumiem nodot maziem uzņēmumiem konkrētu ražojuma veidu ražošanu (attiecībā uz krāsām, izmēriem utt.). Ar mazo uzņēmumu palīdzību ražošanas nozare spēj īsā laikā piegādāt daudzus ražojuma veidus. Tas kļuva īpaši svarīgi, kad tirgū ienāca ĶTR konkurenti, kuri pārdeva lielas viendabīga ražojuma partijas, nebūdami elastīgi attiecībā uz dizainu, krāsām utt. Šādos apstākļos nav nosakāma cēloņsakarība starp Savienības ražošanas nozares sadrumstalotību un tās stāvokļa pasliktināšanos attiecīgajā periodā. |
| --- | --- |

(119)

Savienības flīžu ražošanas nozare ir ļoti sadrumstalota. Tomēr uzņēmumu kopskaits attiecīgajā periodā samazinājās; tas notika konsolidācijas procesa dēļ, kurš norisinās jau pēdējos divdesmit gadus. Svarīgi atzīmēt, ka izmeklēšanā tika atklāts – dalībvalstīs ar vislielāko produkcijas apjoma daļu, kur vienlaikus vērojama arī izteiktāka sadrumstalotība, uzņēmumi darbojas grupās. Šī struktūra garantē efektīvu resursu sadali. Patiesībā sadrumstalotība ļauj lieliem uzņēmumiem ar apakšlīgumiem nodot maziem uzņēmumiem konkrētu ražojuma veidu ražošanu (attiecībā uz krāsām, izmēriem utt.). Ar mazo uzņēmumu palīdzību ražošanas nozare spēj īsā laikā piegādāt daudzus ražojuma veidus. Tas kļuva īpaši svarīgi, kad tirgū ienāca ĶTR konkurenti, kuri pārdeva lielas viendabīga ražojuma partijas, nebūdami elastīgi attiecībā uz dizainu, krāsām utt. Šādos apstākļos nav nosakāma cēloņsakarība starp Savienības ražošanas nozares sadrumstalotību un tās stāvokļa pasliktināšanos attiecīgajā periodā.

4.1.   Ekonomiskās krīzes ietekme

| (120) | Izmeklēšanā atklājās, ka ekonomiskā krīze neapšaubāmi ietekmēja stāvokli Savienības ražošanas nozarē. |
| --- | --- |

(120)

Izmeklēšanā atklājās, ka ekonomiskā krīze neapšaubāmi ietekmēja stāvokli Savienības ražošanas nozarē.

| (121) | Ietekme galvenokārt bija saistīta ar lejupslīdi būvniecības nozarē, kas atspoguļojās keramikas flīžu patēriņa samazinājumā. Kopumā 2009. gadā būvniecības aktivitāte ES samazinājās par 7,5 % (3). Vispārējās ekonomiskās situācijas precīzāka ietekme uz būvniecības nozari nosakāma, skatot atsevišķi konkrētus šīs nozares segmentus, kur situācija atšķiras (4). Būvniecības aktivitātes samazinājums 2009. gadā galvenokārt bija vērojams jaunu māju un privāto ēku, kas nav paredzētas dzīvošanai, celtniecībā. Turpretī publiskās inženiertehniskās būves tas skāra mazāk, un publisko ēku, kas nav paredzētas dzīvošanai, celtniecība 2009. gadā pat pieauga par 1,1 %. Eiropas Būvniecības nozares federācija uzskata, ka šīs tendences atspoguļoja valsts pārvaldes iestāžu centienus noturēt vai pat palielināt izdevumus publisko ēku un infrastruktūras jomā, kas bija daļa no valstu ekonomikas stimulēšanas paketēm. Tāpat arī fiskālie stimuli energoefektīvu risinājumu meklēšanai mīkstināja ekonomiskās lejupslīdes ietekmi uz atjaunošanas un apkopes (uzturēšanas) nozari. |
| --- | --- |

(121)

Ietekme galvenokārt bija saistīta ar lejupslīdi būvniecības nozarē, kas atspoguļojās keramikas flīžu patēriņa samazinājumā. Kopumā 2009. gadā būvniecības aktivitāte ES samazinājās par 7,5 % (3). Vispārējās ekonomiskās situācijas precīzāka ietekme uz būvniecības nozari nosakāma, skatot atsevišķi konkrētus šīs nozares segmentus, kur situācija atšķiras (4). Būvniecības aktivitātes samazinājums 2009. gadā galvenokārt bija vērojams jaunu māju un privāto ēku, kas nav paredzētas dzīvošanai, celtniecībā. Turpretī publiskās inženiertehniskās būves tas skāra mazāk, un publisko ēku, kas nav paredzētas dzīvošanai, celtniecība 2009. gadā pat pieauga par 1,1 %. Eiropas Būvniecības nozares federācija uzskata, ka šīs tendences atspoguļoja valsts pārvaldes iestāžu centienus noturēt vai pat palielināt izdevumus publisko ēku un infrastruktūras jomā, kas bija daļa no valstu ekonomikas stimulēšanas paketēm. Tāpat arī fiskālie stimuli energoefektīvu risinājumu meklēšanai mīkstināja ekonomiskās lejupslīdes ietekmi uz atjaunošanas un apkopes (uzturēšanas) nozari.

| (122) | Minētie notikumi pozitīvi ietekmēja atjaunošanas un apkopes (uzturēšanas) nozari (pozitīvi ietekmēja pakārtotās rūpniecības produkciju, pārdošanas apjomus un rentabilitāti, jo mazumtirdzniecībā peļņas normas ir augstākas). Jebkurā gadījumā ekonomiskā lejupslīde šīs nozares ietekmēja mazāk. |
| --- | --- |

(122)

Minētie notikumi pozitīvi ietekmēja atjaunošanas un apkopes (uzturēšanas) nozari (pozitīvi ietekmēja pakārtotās rūpniecības produkciju, pārdošanas apjomus un rentabilitāti, jo mazumtirdzniecībā peļņas normas ir augstākas). Jebkurā gadījumā ekonomiskā lejupslīde šīs nozares ietekmēja mazāk.

| (123) | Šī analīze liecina – neraugoties uz to, ka ekonomiskajai lejupslīdei varēja būt zināma ietekme uz stāvokli Savienības ražošanas nozarē, būtisko kaitējumu Savienības ražošanas nozarei patiešām izraisīja imports par dempinga cenām no ĶTR. |
| --- | --- |

(123)

Šī analīze liecina – neraugoties uz to, ka ekonomiskajai lejupslīdei varēja būt zināma ietekme uz stāvokli Savienības ražošanas nozarē, būtisko kaitējumu Savienības ražošanas nozarei patiešām izraisīja imports par dempinga cenām no ĶTR.

| (124) | Pirmkārt, izmeklēšana apliecināja, ka būvniecības nozare IP sāka atgūties no ekonomiskās krīzes sekām, bet Savienības ražošanas nozares rādītāji turpināja lejupejošu tendenci. |
| --- | --- |

(124)

Pirmkārt, izmeklēšana apliecināja, ka būvniecības nozare IP sāka atgūties no ekonomiskās krīzes sekām, bet Savienības ražošanas nozares rādītāji turpināja lejupejošu tendenci.

| (125) | Otrkārt, svarīgs elements ir krājumu veidošanās, kas šajā gadījumā ir nepārprotams kaitējuma rādītājs (sk. 93. apsvērumu iepriekš). Bija vērojams samērā nemainīgs ikgadējs krājumu palielinājums. Šāds vienmērīgs un pastāvīgs pieaugums liecina, ka Savienības ražošanas nozare atradās zem pastāvīga ĶTR ražotāju eksportētāju spiediena. Ja krājumu palielināšanos saistītu ar ekonomisko lejupslīdi, iespējams, būtu vērojams ievērojams krājumu pieaugums krīzes gados, nevis vienmērīga tendence visā attiecīgajā periodā. |
| --- | --- |

(125)

Otrkārt, svarīgs elements ir krājumu veidošanās, kas šajā gadījumā ir nepārprotams kaitējuma rādītājs (sk. 93. apsvērumu iepriekš). Bija vērojams samērā nemainīgs ikgadējs krājumu palielinājums. Šāds vienmērīgs un pastāvīgs pieaugums liecina, ka Savienības ražošanas nozare atradās zem pastāvīga ĶTR ražotāju eksportētāju spiediena. Ja krājumu palielināšanos saistītu ar ekonomisko lejupslīdi, iespējams, būtu vērojams ievērojams krājumu pieaugums krīzes gados, nevis vienmērīga tendence visā attiecīgajā periodā.

| (126) | Visbeidzot, rentabilitātes skaitļu analīze, īpaši attiecībā uz mazajiem uzņēmumiem, kuri IP ražoja gandrīz 50 % no produkcijas Savienībā, liecina, ka šie uzņēmumi jau 2007. gadā sasniedza tikai ļoti pieticīgu peļņu 0,3 % apmērā, bet kopš tā laika strādāja ar zaudējumiem. Tas liecina, ka šo uzņēmumu stāvoklis sāka pasliktināties jau pirms krīzes. |
| --- | --- |

(126)

Visbeidzot, rentabilitātes skaitļu analīze, īpaši attiecībā uz mazajiem uzņēmumiem, kuri IP ražoja gandrīz 50 % no produkcijas Savienībā, liecina, ka šie uzņēmumi jau 2007. gadā sasniedza tikai ļoti pieticīgu peļņu 0,3 % apmērā, bet kopš tā laika strādāja ar zaudējumiem. Tas liecina, ka šo uzņēmumu stāvoklis sāka pasliktināties jau pirms krīzes.

| (127) | Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek uzskatīts, ka ekonomiskās situācijas pasliktināšanos Savienības ražošanas nozarē izraisīja galvenokārt imports par dempinga cenām no ĶTR. Pat ja ekonomiskā krīze un attiecīgais pieprasījuma samazinājums varēja veicināt Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, šī ietekme nebija tik liela, lai pārtrauktu cēloņsakarību, kas tika noteikta starp importu par dempinga cenām no ĶTR un Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu. |
| --- | --- |

(127)

Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek uzskatīts, ka ekonomiskās situācijas pasliktināšanos Savienības ražošanas nozarē izraisīja galvenokārt imports par dempinga cenām no ĶTR. Pat ja ekonomiskā krīze un attiecīgais pieprasījuma samazinājums varēja veicināt Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, šī ietekme nebija tik liela, lai pārtrauktu cēloņsakarību, kas tika noteikta starp importu par dempinga cenām no ĶTR un Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu.

4.2.   Apgalvojumi par pašizraisītu kaitējumu

| (128) | Kāds importētājs apgalvoja, ka galvenais kaitējuma cēlonis ir Polijas flīžu ražotāju zemās pārdošanas cenas. Te jāatzīmē, ka kaitējuma analīze jāveic visas Savienības ražošanas nozares līmenī, nevis attiecībā uz kādu tās daļu. Tomēr Komisija izanalizēja stāvokli Polijas tirgū, pamatojoties uz pieejamo informāciju (jāatgādina, ka atlasītais Polijas uzņēmums nolēma neturpināt sadarbību un neviens cits Polijas uzņēmums sadarboties nepiekrita). |
| --- | --- |

(128)

Kāds importētājs apgalvoja, ka galvenais kaitējuma cēlonis ir Polijas flīžu ražotāju zemās pārdošanas cenas. Te jāatzīmē, ka kaitējuma analīze jāveic visas Savienības ražošanas nozares līmenī, nevis attiecībā uz kādu tās daļu. Tomēr Komisija izanalizēja stāvokli Polijas tirgū, pamatojoties uz pieejamo informāciju (jāatgādina, ka atlasītais Polijas uzņēmums nolēma neturpināt sadarbību un neviens cits Polijas uzņēmums sadarboties nepiekrita).

| (129) | Pirmkārt, tika secināts, ka apjoma ziņā tirgus daļa Polijas pārdevumiem uz pārējo Savienības tirgu IP laikā bija mazāka par 3 %. |
| --- | --- |

(129)

Pirmkārt, tika secināts, ka apjoma ziņā tirgus daļa Polijas pārdevumiem uz pārējo Savienības tirgu IP laikā bija mazāka par 3 %.

| (130) | Otrkārt, ja Polijas uzņēmumi būtu sadarbojušies izmeklēšanā un cenu samazinājuma analīzē būtu ņemtas vērā to cenas, tas būtu ļoti nedaudz ietekmējis cenu samazinājuma aprēķinu kopumā. Tā kā Polijas uzņēmums nesadarbojās, sīkāka cenu informācija atsevišķiem RKN nebija pieejama. Tomēr pat “vislielākās ietekmes” scenārija gadījumā – pieņemot, ka aprēķinā būtu iekļauti visi Polijas pārdevumi, – ietekme būtu neievērojama un nebūtu mainījusi kopainu, ņemot vērā salīdzinoši nelielos pārdevumu apjomus (5). |
| --- | --- |

(130)

Otrkārt, ja Polijas uzņēmumi būtu sadarbojušies izmeklēšanā un cenu samazinājuma analīzē būtu ņemtas vērā to cenas, tas būtu ļoti nedaudz ietekmējis cenu samazinājuma aprēķinu kopumā. Tā kā Polijas uzņēmums nesadarbojās, sīkāka cenu informācija atsevišķiem RKN nebija pieejama. Tomēr pat “vislielākās ietekmes” scenārija gadījumā – pieņemot, ka aprēķinā būtu iekļauti visi Polijas pārdevumi, – ietekme būtu neievērojama un nebūtu mainījusi kopainu, ņemot vērā salīdzinoši nelielos pārdevumu apjomus (5).

| (131) | Tādējādi, ja Polijas pārdevumiem vispār bija kāda ietekme uz Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, tad tā bija neliela. |
| --- | --- |

(131)

Tādējādi, ja Polijas pārdevumiem vispār bija kāda ietekme uz Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, tad tā bija neliela.

| (132) | Vēl kāds apgalvojums par pašizraisītu kaitējumu bija tāds, ka daži Savienības ražotāji esot papildinājuši savus katalogus ar ĶTR importa flīzēm un pārdevuši tās tālāk ar saviem zīmoliem. Tomēr šis apgalvojums nebija pamatots, turklāt izmeklēšanas laikā savāktie pierādījumi liecināja, ka šāds imports bija neievērojams. Tādēļ nevar secināt, ka šis ES ražotāju imports būtu veicinājis Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. |
| --- | --- |

(132)

Vēl kāds apgalvojums par pašizraisītu kaitējumu bija tāds, ka daži Savienības ražotāji esot papildinājuši savus katalogus ar ĶTR importa flīzēm un pārdevuši tās tālāk ar saviem zīmoliem. Tomēr šis apgalvojums nebija pamatots, turklāt izmeklēšanas laikā savāktie pierādījumi liecināja, ka šāds imports bija neievērojams. Tādēļ nevar secināt, ka šis ES ražotāju imports būtu veicinājis Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.

5.   Savienības ražošanas nozares eksporta rezultāti

| (133) | Kā vēl vienu zināmo faktoru, kas nav imports par dempinga cenām un kas varēja nodarīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, pārbaudīja arī eksporta rezultātus, lai pārliecinātos, ka šādu citu faktoru iespējami nodarītais kaitējums netiek saistīts ar importu par dempinga cenām. Eurostat datu analīze liecināja, ka eksports no Savienības samazinājās par 44 %. Tomēr šā eksporta cenas pieauga par 32 %. Izlasē iekļautajiem ražotājiem, kuri sadarbojās, šis samazinājums bija mazāk izteikts (–24 %). Izmeklēšana arī liecināja, ka eksporta daļa procentos no Savienības ražošanas nozares kopējā pārdevumu apjoma pieauga no 17 % 2007. gadā līdz 19 % 2009. gadā. Turklāt, pat ja Savienības ražotāju, kuri sadarbojās, eksporta apjoms samazinājās, šis samazinājums bija mazāk izteikts nekā pārdevumu apjoma samazinājums Savienības tirgū (–24 % eksportam salīdzinājumā ar –30 % pārdevumiem Savienībā). Līdz ar to tiek uzskatīts, ka Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējuma apmēru nevar izskaidrot ar eksporta apjoma samazināšanos. |
| --- | --- |

(133)

Kā vēl vienu zināmo faktoru, kas nav imports par dempinga cenām un kas varēja nodarīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, pārbaudīja arī eksporta rezultātus, lai pārliecinātos, ka šādu citu faktoru iespējami nodarītais kaitējums netiek saistīts ar importu par dempinga cenām. Eurostat datu analīze liecināja, ka eksports no Savienības samazinājās par 44 %. Tomēr šā eksporta cenas pieauga par 32 %. Izlasē iekļautajiem ražotājiem, kuri sadarbojās, šis samazinājums bija mazāk izteikts (–24 %). Izmeklēšana arī liecināja, ka eksporta daļa procentos no Savienības ražošanas nozares kopējā pārdevumu apjoma pieauga no 17 % 2007. gadā līdz 19 % 2009. gadā. Turklāt, pat ja Savienības ražotāju, kuri sadarbojās, eksporta apjoms samazinājās, šis samazinājums bija mazāk izteikts nekā pārdevumu apjoma samazinājums Savienības tirgū (–24 % eksportam salīdzinājumā ar –30 % pārdevumiem Savienībā). Līdz ar to tiek uzskatīts, ka Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējuma apmēru nevar izskaidrot ar eksporta apjoma samazināšanos.

| (134) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, provizoriski jāsecina, ka Savienības ražošanas nozares eksporta rezultāti neveicināja tai nodarīto būtisko kaitējumu. |
| --- | --- |

(134)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, provizoriski jāsecina, ka Savienības ražošanas nozares eksporta rezultāti neveicināja tai nodarīto būtisko kaitējumu.

6.   Secinājums par cēloņsakarību

| (135) | Tādējādi tiek secināts, ka pastāv cēloņsakarība starp Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu un importu par dempinga cenām no ĶTR. Ekonomiskā krīze un imports no trešām valstīm, izņemot ĶTR, ietekmēja stāvokli Savienības ražošanas nozarē, tomēr šī ietekme nebija tik liela, lai pārtrauktu cēloņsakarību, kas tika noteikta starp importu par dempinga cenām no ĶTR un Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu. |
| --- | --- |

(135)

Tādējādi tiek secināts, ka pastāv cēloņsakarība starp Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu un importu par dempinga cenām no ĶTR. Ekonomiskā krīze un imports no trešām valstīm, izņemot ĶTR, ietekmēja stāvokli Savienības ražošanas nozarē, tomēr šī ietekme nebija tik liela, lai pārtrauktu cēloņsakarību, kas tika noteikta starp importu par dempinga cenām no ĶTR un Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu.

| (136) | Izanalizējot visu zināmo faktoru ietekmi uz stāvokli Savienības ražošanas nozarē, provizoriski jāsecina, ka pastāv cēloņsakarība starp importu par dempinga cenām no ĶTR un Kopienas ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu IP. |
| --- | --- |

(136)

Izanalizējot visu zināmo faktoru ietekmi uz stāvokli Savienības ražošanas nozarē, provizoriski jāsecina, ka pastāv cēloņsakarība starp importu par dempinga cenām no ĶTR un Kopienas ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu IP.

F.   SAVIENĪBAS INTERESES

1.   Savienības ražošanas nozares intereses

| (137) | Bija augsts sadarbības un atbalsta līmenis no Eiropas Ražotāju asociācijas (Cerame-Unie) un lielāko valstu ražotāju asociāciju puses. Turklāt neviens Savienības ražotājs neiebilda pret izmeklēšanas sākšanu un pasākumu noteikšanu. Tas liecina, ka pasākumu noteikšana acīmredzami ir Savienības ražotāju interesēs. |
| --- | --- |

(137)

Bija augsts sadarbības un atbalsta līmenis no Eiropas Ražotāju asociācijas (Cerame-Unie) un lielāko valstu ražotāju asociāciju puses. Turklāt neviens Savienības ražotājs neiebilda pret izmeklēšanas sākšanu un pasākumu noteikšanu. Tas liecina, ka pasākumu noteikšana acīmredzami ir Savienības ražotāju interesēs.

| (138) | Izmeklēšanā atklājās, ka Savienības ražošanas nozare piedzīvo būtisku kaitējumu tāpēc, ka tiek importēti ražojumi par dempinga cenām, kurus pārdod ievērojami lētāk, kā aprakstīts 76. un turpmākajos apsvērumos. |
| --- | --- |

(138)

Izmeklēšanā atklājās, ka Savienības ražošanas nozare piedzīvo būtisku kaitējumu tāpēc, ka tiek importēti ražojumi par dempinga cenām, kurus pārdod ievērojami lētāk, kā aprakstīts 76. un turpmākajos apsvērumos.

| (139) | Sagaidāms, ka Savienības ražošanas nozare gūs labumu no pasākumiem, kuri, iespējams, novērsīs turpmāka importa par zemām dempinga cenām ieplūšanu. |
| --- | --- |

(139)

Sagaidāms, ka Savienības ražošanas nozare gūs labumu no pasākumiem, kuri, iespējams, novērsīs turpmāka importa par zemām dempinga cenām ieplūšanu.

| (140) | Ja pasākumi netiktu noteikti, sagaidāms, ka keramikas flīžu imports par zemām dempinga cenām turpinātos un varbūt pat palielinātos. Sakarā ar pārdošanas cenu samazināšanos, ko izraisa ĶTR imports par dempinga cenām, turpinātu samazināties Savienības ražotāju pārdošanas cenas un peļņa. |
| --- | --- |

(140)

Ja pasākumi netiktu noteikti, sagaidāms, ka keramikas flīžu imports par zemām dempinga cenām turpinātos un varbūt pat palielinātos. Sakarā ar pārdošanas cenu samazināšanos, ko izraisa ĶTR imports par dempinga cenām, turpinātu samazināties Savienības ražotāju pārdošanas cenas un peļņa.

| (141) | Tā kā Savienības ražošanas nozares finansiālais stāvoklis un rentabilitāte nav pietiekami spēcīga, lai izturētu turpmāku importa par dempinga cenām spiedienu, kas ievērojami samazina Savienības ražošanas nozares cenas, ļoti iespējams, ka tas izraisītu pakāpenisku liela skaita Savienības ražotāju darbības pārtraukšanu. |
| --- | --- |

(141)

Tā kā Savienības ražošanas nozares finansiālais stāvoklis un rentabilitāte nav pietiekami spēcīga, lai izturētu turpmāku importa par dempinga cenām spiedienu, kas ievērojami samazina Savienības ražošanas nozares cenas, ļoti iespējams, ka tas izraisītu pakāpenisku liela skaita Savienības ražotāju darbības pārtraukšanu.

2.   Importētāju intereses

| (142) | Nesaistīto importētāju un lietotāju sadarbības apjoms aptvēra apmēram 6 % no kopējā ĶTR importa. Atlasē (sk. 15. apsvērumu) izraudzījās septiņus nesaistītus importētājus (viens no tiem bija lietotājs). Tie aptvēra apmēram 5 % no kopējā ĶTR importa. Importētāji, kuri sadarbojās, pārdeva galvenokārt flīzes, izņemot vienu importētāju, kuram flīžu pārdošana bija tikai neliela uzņēmējdarbības daļa. Šiem importētājiem, kuri sadarbojās, ĶTR importa daļa to kopējā pirkumu apjomā bija ļoti liela (virs 3/4). Lai gan šķiet, ka ir rezerve, lai amortizētu ĶTR importa cenu pieaugumu, jo importētāju uzcenojums šim importam ir apmēram 50 %, to parastā paziņotā peļņa bija apmēram 5 %. |
| --- | --- |

(142)

Nesaistīto importētāju un lietotāju sadarbības apjoms aptvēra apmēram 6 % no kopējā ĶTR importa. Atlasē (sk. 15. apsvērumu) izraudzījās septiņus nesaistītus importētājus (viens no tiem bija lietotājs). Tie aptvēra apmēram 5 % no kopējā ĶTR importa. Importētāji, kuri sadarbojās, pārdeva galvenokārt flīzes, izņemot vienu importētāju, kuram flīžu pārdošana bija tikai neliela uzņēmējdarbības daļa. Šiem importētājiem, kuri sadarbojās, ĶTR importa daļa to kopējā pirkumu apjomā bija ļoti liela (virs 3/4). Lai gan šķiet, ka ir rezerve, lai amortizētu ĶTR importa cenu pieaugumu, jo importētāju uzcenojums šim importam ir apmēram 50 %, to parastā paziņotā peļņa bija apmēram 5 %.

| (143) | Tādējādi, raugoties no vienkārša izmaksu viedokļa, pasākumu noteikšanas gadījumā tie, ļoti iespējams, ietekmēs importētāju uzņēmējdarbību. |
| --- | --- |

(143)

Tādējādi, raugoties no vienkārša izmaksu viedokļa, pasākumu noteikšanas gadījumā tie, ļoti iespējams, ietekmēs importētāju uzņēmējdarbību.

| (144) | Tomēr izmeklēšanā atklājās, ka importētāji un lietotāji var pārslēgties uz ražojumiem, kuru izcelsme ir trešās valstīs vai Savienībā. Šī pāreja var būt diezgan vienkārša, jo izmeklējamo ražojumu ražo vairākās valstīs – gan Savienībā, gan ārpus tās (Turcijā, Apvienotajos Arābu Emirātos, Ēģiptē, Dienvidaustrumāzijā, Brazīlijā un citur). |
| --- | --- |

(144)

Tomēr izmeklēšanā atklājās, ka importētāji un lietotāji var pārslēgties uz ražojumiem, kuru izcelsme ir trešās valstīs vai Savienībā. Šī pāreja var būt diezgan vienkārša, jo izmeklējamo ražojumu ražo vairākās valstīs – gan Savienībā, gan ārpus tās (Turcijā, Apvienotajos Arābu Emirātos, Ēģiptē, Dienvidaustrumāzijā, Brazīlijā un citur).

| (145) | Kāds importētājs paziņoja, ka tas izmeklēšanas sākšanas dēļ ir centies mainīt piegādātājus, taču neveiksmīgi. Savukārt cits importētājs paziņoja, ka šis process jau noticis izmeklēšanas laikā un ir bijis veiksmīgs. Vēl kāds importētājs apgalvoja, ka palielinās piegādātāju klāstu ar ražotājiem ārpus ĶTR un ka tas ir vienkārši. |
| --- | --- |

(145)

Kāds importētājs paziņoja, ka tas izmeklēšanas sākšanas dēļ ir centies mainīt piegādātājus, taču neveiksmīgi. Savukārt cits importētājs paziņoja, ka šis process jau noticis izmeklēšanas laikā un ir bijis veiksmīgs. Vēl kāds importētājs apgalvoja, ka palielinās piegādātāju klāstu ar ražotājiem ārpus ĶTR un ka tas ir vienkārši.

| (146) | Tādēļ provizoriski jāsecina, ka pasākumu noteikšana nekavēs Savienības importētājus pirkt līdzīgus ražojumus citur. Turklāt antidempinga maksājumu mērķis nav noslēgt konkrētus tirdzniecības kanālus, bet gan atjaunot vienlīdzīgus noteikumus un dot pretsparu negodīgai tirdzniecības praksei. |
| --- | --- |

(146)

Tādēļ provizoriski jāsecina, ka pasākumu noteikšana nekavēs Savienības importētājus pirkt līdzīgus ražojumus citur. Turklāt antidempinga maksājumu mērķis nav noslēgt konkrētus tirdzniecības kanālus, bet gan atjaunot vienlīdzīgus noteikumus un dot pretsparu negodīgai tirdzniecības praksei.

| (147) | Visbeidzot, salīdzinoši zemais nesaistīto importētāju sadarbības līmenis varētu liecināt par to, ka pasākumu noteikšana ievērojami neietekmētu to darbību. |
| --- | --- |

(147)

Visbeidzot, salīdzinoši zemais nesaistīto importētāju sadarbības līmenis varētu liecināt par to, ka pasākumu noteikšana ievērojami neietekmētu to darbību.

3.   Lietotāju intereses

| (148) | Komisija sazinājās ar divām lielām lietotāju asociācijām Savienībā. |
| --- | --- |

(148)

Komisija sazinājās ar divām lielām lietotāju asociācijām Savienībā.

| (149) | Būvniecības nozare (to pārstāvēja Eiropas Būvniecības nozares federācija) nolēma izmeklēšanā aktīvi nesadarboties. Tā atbildēja uz Komisijas sākotnējo anketu, taču pēc tam pārtrauca sadarboties, jo tās dalībnieki neizrādīja interesi. |
| --- | --- |

(149)

Būvniecības nozare (to pārstāvēja Eiropas Būvniecības nozares federācija) nolēma izmeklēšanā aktīvi nesadarboties. Tā atbildēja uz Komisijas sākotnējo anketu, taču pēc tam pārtrauca sadarboties, jo tās dalībnieki neizrādīja interesi.

| (150) | Šis zemais lietotāju sadarbības līmenis varētu liecināt, ka nozare nav ļoti atkarīga no ĶTR importa un ka pasākumu noteikšanas gadījumā tai netiktu nodarīts ievērojams kaitējums. Tas, šķiet, īpaši attiecas uz būvniecības nozari, kur keramikas flīzēm ir ļoti neliela ietekme uz galīgajām izmaksām, kā ražotāji apgalvoja pārbaudes apmeklējumos. Tas šķiet ticami, ņemot vērā citu materiālu cenas jaunos būvobjektos vai objektu atjaunošanā. Tāpat, kā minēts iepriekš, piegādes avotus var salīdzinoši viegli mainīt. |
| --- | --- |

(150)

Šis zemais lietotāju sadarbības līmenis varētu liecināt, ka nozare nav ļoti atkarīga no ĶTR importa un ka pasākumu noteikšanas gadījumā tai netiktu nodarīts ievērojams kaitējums. Tas, šķiet, īpaši attiecas uz būvniecības nozari, kur keramikas flīzēm ir ļoti neliela ietekme uz galīgajām izmaksām, kā ražotāji apgalvoja pārbaudes apmeklējumos. Tas šķiet ticami, ņemot vērā citu materiālu cenas jaunos būvobjektos vai objektu atjaunošanā. Tāpat, kā minēts iepriekš, piegādes avotus var salīdzinoši viegli mainīt.

| (151) | Ar Komisiju savu locekļu vārdā sazinājās Eiropas Neprofesionāļu asociācija (EDRA). Šī asociācija iesniedza piezīmes izmeklēšanas sākumā, apgalvojot, ka maksājumi palielinātu patēriņa cenas un pāreja uz citiem piegādes avotiem radītu augstas izmaksas gan izplatītājiem, gan pircējiem. Taču šie apgalvojumi netika pamatoti. |
| --- | --- |

(151)

Ar Komisiju savu locekļu vārdā sazinājās Eiropas Neprofesionāļu asociācija (EDRA). Šī asociācija iesniedza piezīmes izmeklēšanas sākumā, apgalvojot, ka maksājumi palielinātu patēriņa cenas un pāreja uz citiem piegādes avotiem radītu augstas izmaksas gan izplatītājiem, gan pircējiem. Taču šie apgalvojumi netika pamatoti.

4.   Galapatērētāju intereses

| (152) | Komisija sazinājās ar kādu patērētāju asociāciju, kura atbildēja, ka tā nav ieinteresēta sadarboties. Citas patērētāju asociācijas nav pieteikušās. |
| --- | --- |

(152)

Komisija sazinājās ar kādu patērētāju asociāciju, kura atbildēja, ka tā nav ieinteresēta sadarboties. Citas patērētāju asociācijas nav pieteikušās.

| (153) | Sagaidāms, ka antidempinga maksājumu ietekme uz patērētājiem nebūs ievērojama, jo tālākpārdevēju uzcenojums parasti ir ļoti liels. Pat ja cenas pieaugs, tas patērētājus ietekmēs ļoti nedaudz, jo šis pieaugums varētu būt no 1,5 līdz 3 EUR/m2 (balstoties uz ĶTR importa vidējo cenu EUR 4,5 IP laikā). Atsevišķi patērētāji iegādājas nelielus flīžu daudzumus un nedara to pārāk bieži. Turklāt cenu pieaugumam īstermiņā varētu būt labvēlīga ilgtermiņa ietekme uz patērētājiem, nodrošinot tirgū konkurenci. Konkurences trūkums ilgtermiņā varētu radīt pat lielāku cenu pieaugumu un importa par zemām cenām izbeigšanos. |
| --- | --- |

(153)

Sagaidāms, ka antidempinga maksājumu ietekme uz patērētājiem nebūs ievērojama, jo tālākpārdevēju uzcenojums parasti ir ļoti liels. Pat ja cenas pieaugs, tas patērētājus ietekmēs ļoti nedaudz, jo šis pieaugums varētu būt no 1,5 līdz 3 EUR/m2 (balstoties uz ĶTR importa vidējo cenu EUR 4,5 IP laikā). Atsevišķi patērētāji iegādājas nelielus flīžu daudzumus un nedara to pārāk bieži. Turklāt cenu pieaugumam īstermiņā varētu būt labvēlīga ilgtermiņa ietekme uz patērētājiem, nodrošinot tirgū konkurenci. Konkurences trūkums ilgtermiņā varētu radīt pat lielāku cenu pieaugumu un importa par zemām cenām izbeigšanos.

5.   Piegādātāju intereses

| (154) | Izmeklēšanas laikā nepieteicās ne piegādātāji, ne to asociācijas. |
| --- | --- |

(154)

Izmeklēšanas laikā nepieteicās ne piegādātāji, ne to asociācijas.

| (155) | Izmeklēšanā atklājās, ka piegādātāji, kurus visvairāk varētu interesēt notiekošā procedūra, ir flīžu ražošanas aprīkojuma izgatavotāji. Izmeklēšanā atklājās, ka daži ĶTR ražotāji pērk šo aprīkojumu no Savienības piegādātājiem. Tomēr no oficiāliem datiem izriet, ka Savienības pārdevumiem uz ĶTR pēdējā desmitgadē ir stabila mazliet lejupejoša tendence un ka ĶTR ir vērā ņemams, bet ne pārliecinoši lielākais to pārdevumu galamērķis (apmēram 10 %). Piegādātāju galvenie klienti ir Savienības ražotāji, jo piegādātāji ir būtiski ieinteresēti Savienības ražošanas nozares darbības rezultātos un ir no tiem atkarīgi. |
| --- | --- |

(155)

Izmeklēšanā atklājās, ka piegādātāji, kurus visvairāk varētu interesēt notiekošā procedūra, ir flīžu ražošanas aprīkojuma izgatavotāji. Izmeklēšanā atklājās, ka daži ĶTR ražotāji pērk šo aprīkojumu no Savienības piegādātājiem. Tomēr no oficiāliem datiem izriet, ka Savienības pārdevumiem uz ĶTR pēdējā desmitgadē ir stabila mazliet lejupejoša tendence un ka ĶTR ir vērā ņemams, bet ne pārliecinoši lielākais to pārdevumu galamērķis (apmēram 10 %). Piegādātāju galvenie klienti ir Savienības ražotāji, jo piegādātāji ir būtiski ieinteresēti Savienības ražošanas nozares darbības rezultātos un ir no tiem atkarīgi.

| (156) | Turklāt sadarbības trūkums no šīs nozares puses liecināja, ka piegādātāji neuzskata, ka antidempinga pasākumi pret attiecīgā ražojuma importu nodarītu tiem ievērojamu kaitējumu. |
| --- | --- |

(156)

Turklāt sadarbības trūkums no šīs nozares puses liecināja, ka piegādātāji neuzskata, ka antidempinga pasākumi pret attiecīgā ražojuma importu nodarītu tiem ievērojamu kaitējumu.

6.   Secinājums par Savienības interesēm

| (157) | Ņemot vērā iepriekš minēto, provizoriski jāsecina, ka kopumā nav pamatotu iemeslu, kas liegtu ieviest pagaidu pasākumus attiecībā uz ĶTR izcelsmes keramikas flīžu importu. |
| --- | --- |

(157)

Ņemot vērā iepriekš minēto, provizoriski jāsecina, ka kopumā nav pamatotu iemeslu, kas liegtu ieviest pagaidu pasākumus attiecībā uz ĶTR izcelsmes keramikas flīžu importu.

G.   PAGAIDU ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

1.   Kaitējuma novēršanas līmenis

| (158) | Ņemot vērā iepriekš minētos secinājumus par dempingu, tā izraisīto kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, attiecībā uz attiecīgā ražojuma importu no ĶTR jāpiemēro pagaidu antidempinga pasākumi, lai nepieļautu, ka imports par dempinga cenām arī turpmāk rada kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(158)

Ņemot vērā iepriekš minētos secinājumus par dempingu, tā izraisīto kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, attiecībā uz attiecīgā ražojuma importu no ĶTR jāpiemēro pagaidu antidempinga pasākumi, lai nepieļautu, ka imports par dempinga cenām arī turpmāk rada kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.

2.   Pagaidu pasākumi

| (159) | Ievērojot iepriekš minēto, tiek uzskatīts, ka saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu pagaidu antidempinga pasākumi ĶTR izcelsmes importam jānosaka kā mazākais no diviem lielumiem – dempinga starpība vai kaitējuma novēršanas līmenis saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu. |
| --- | --- |

(159)

Ievērojot iepriekš minēto, tiek uzskatīts, ka saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu pagaidu antidempinga pasākumi ĶTR izcelsmes importam jānosaka kā mazākais no diviem lielumiem – dempinga starpība vai kaitējuma novēršanas līmenis saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu.

| (160) | Individuālās uzņēmumu antidempinga maksājuma likmes, kas norādītas šajā regulā, noteica, pamatojoties uz šīs izmeklēšanas konstatējumiem. Tāpēc tās atspoguļo izmeklēšanas gaitā konstatēto stāvokli attiecībā uz šiem uzņēmumiem. Tādējādi šīs maksājumu likmes (atšķirībā no valsts mēroga maksājuma, ko piemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem”) jāpiemēro tikai to ražojumu importam, kuru izcelsme ir ĶTR un kurus ražojuši attiecīgie uzņēmumi – minētās konkrētās juridiskās personas. Uz importētajiem ražojumiem, kurus ražojis kāds cits uzņēmums, kas nav īpaši minēts šīs regulas rezolutīvajā daļā, ieskaitot ražošanas vienības, kuras ir saistītas ar īpaši minētajiem uzņēmumiem, nevar attiecināt šīs likmes un uz tiem attiecina “visiem pārējiem uzņēmumiem” piemērojamo maksājuma likmi. |
| --- | --- |

(160)

Individuālās uzņēmumu antidempinga maksājuma likmes, kas norādītas šajā regulā, noteica, pamatojoties uz šīs izmeklēšanas konstatējumiem. Tāpēc tās atspoguļo izmeklēšanas gaitā konstatēto stāvokli attiecībā uz šiem uzņēmumiem. Tādējādi šīs maksājumu likmes (atšķirībā no valsts mēroga maksājuma, ko piemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem”) jāpiemēro tikai to ražojumu importam, kuru izcelsme ir ĶTR un kurus ražojuši attiecīgie uzņēmumi – minētās konkrētās juridiskās personas. Uz importētajiem ražojumiem, kurus ražojis kāds cits uzņēmums, kas nav īpaši minēts šīs regulas rezolutīvajā daļā, ieskaitot ražošanas vienības, kuras ir saistītas ar īpaši minētajiem uzņēmumiem, nevar attiecināt šīs likmes un uz tiem attiecina “visiem pārējiem uzņēmumiem” piemērojamo maksājuma likmi.

| (161) | Prasības piemērot individuālās uzņēmumu antidempinga maksājuma likmes (piemēram, pēc uzņēmuma nosaukuma maiņas vai pēc jaunu ražošanas vai tirdzniecības vienību izveidošanas) nekavējoties jānosūta Komisijai (6), pievienojot visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par pārmaiņām uzņēmuma darbībā, kas saistītas ar ražošanu, pārdošanu iekšzemes tirgū un eksportam, piemēram, saistībā ar minēto nosaukuma maiņu vai minētajām pārmaiņām ražošanas un tirdzniecības vienībās. Vajadzības gadījumā regulā tiks izdarīti attiecīgi grozījumi, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kuriem piemēro individuālās maksājuma likmes. |
| --- | --- |

(161)

Prasības piemērot individuālās uzņēmumu antidempinga maksājuma likmes (piemēram, pēc uzņēmuma nosaukuma maiņas vai pēc jaunu ražošanas vai tirdzniecības vienību izveidošanas) nekavējoties jānosūta Komisijai (6), pievienojot visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par pārmaiņām uzņēmuma darbībā, kas saistītas ar ražošanu, pārdošanu iekšzemes tirgū un eksportam, piemēram, saistībā ar minēto nosaukuma maiņu vai minētajām pārmaiņām ražošanas un tirdzniecības vienībās. Vajadzības gadījumā regulā tiks izdarīti attiecīgi grozījumi, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kuriem piemēro individuālās maksājuma likmes.

| (162) | Lai pareizi piemērotu antidempinga maksājumu, atlikusī maksājuma likme jāpiemēro ne tikai ražotājiem eksportētājiem, kuri nesadarbojās, bet arī ražotājiem, kuri IP ražojumu neeksportēja uz Savienību. |
| --- | --- |

(162)

Lai pareizi piemērotu antidempinga maksājumu, atlikusī maksājuma likme jāpiemēro ne tikai ražotājiem eksportētājiem, kuri nesadarbojās, bet arī ražotājiem, kuri IP ražojumu neeksportēja uz Savienību.

| (163) | Lai pēc iespējas samazinātu antidempinga pasākumu apiešanas risku maksājuma likmju lielo atšķirību dēļ, tiek uzskatīts, ka šajā gadījumā ir nepieciešami īpaši pasākumi, lai nodrošinātu pareizu antidempinga maksājumu piemērošanu. Šie īpašie pasākumi ir šādi. Dalībvalstu muitas dienestiem tiek uzrādīts derīgs rēķins, kurš atbilst šīs regulas pielikuma prasībām. Uz importu, kam nav pievienots šāds rēķins, attiecina atlikušo antidempinga maksājumu, kas piemērojams visiem pārējiem eksportētājiem. |
| --- | --- |

(163)

Lai pēc iespējas samazinātu antidempinga pasākumu apiešanas risku maksājuma likmju lielo atšķirību dēļ, tiek uzskatīts, ka šajā gadījumā ir nepieciešami īpaši pasākumi, lai nodrošinātu pareizu antidempinga maksājumu piemērošanu. Šie īpašie pasākumi ir šādi. Dalībvalstu muitas dienestiem tiek uzrādīts derīgs rēķins, kurš atbilst šīs regulas pielikuma prasībām. Uz importu, kam nav pievienots šāds rēķins, attiecina atlikušo antidempinga maksājumu, kas piemērojams visiem pārējiem eksportētājiem.

| (164) | Ja tā uzņēmuma eksporta apjoms, kas gūst labumu no zemākām individuālajām maksājumu likmēm, pēc attiecīgo pasākumu piemērošanas būtiski palielinās (atkarībā no konkrētā gadījuma var norādīt daudzumu procentos), šādu apjoma palielinājumu varētu uzskatīt par pārmaiņām tirdzniecības modelī, ko radījusi pasākumu piemērošana, pamatregulas 13. panta 1. punkta nozīmē. Tādos apstākļos un tad, ja ir ievēroti nosacījumi, var sākt izmeklēšanu, lai novērstu pasākumu apiešanu. Šajā izmeklēšanā cita starpā var pārbaudīt vajadzību pēc individuālās maksājuma likmes (vai likmju) atcelšanas un valsts mēroga maksājuma piemērošanas. |
| --- | --- |

(164)

Ja tā uzņēmuma eksporta apjoms, kas gūst labumu no zemākām individuālajām maksājumu likmēm, pēc attiecīgo pasākumu piemērošanas būtiski palielinās (atkarībā no konkrētā gadījuma var norādīt daudzumu procentos), šādu apjoma palielinājumu varētu uzskatīt par pārmaiņām tirdzniecības modelī, ko radījusi pasākumu piemērošana, pamatregulas 13. panta 1. punkta nozīmē. Tādos apstākļos un tad, ja ir ievēroti nosacījumi, var sākt izmeklēšanu, lai novērstu pasākumu apiešanu. Šajā izmeklēšanā cita starpā var pārbaudīt vajadzību pēc individuālās maksājuma likmes (vai likmju) atcelšanas un valsts mēroga maksājuma piemērošanas.

| (165) | Turpmākās ierosinātās maksājumu likmes ir balstītas uz izmeklēšanā noteiktās dempinga starpības, jo tās ir zemākas nekā kaitējuma novēršanas līmenis. Pagaidu antidempinga maksājumi tiek noteikti šādi:







  Uzņēmums | Dempinga starpība | Pagaidu maksājums |
| --- | --- | --- | --- |
| Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd | 35,5 % | 35,5 % |
| Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd | 36,6 % | 36,6 % |
| Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co., Ltd;


  Guangdong Jiamei Ceramics Co., Ltd;


  Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd;


  Foshan Gani Ceramics Co. Ltd | 26,2 % | 26,2 % |
| Visi pārējie ražotāji, kas sadarbojās | 32,3 % | 32,3 % |
| Visi pārējie | 73,0 % | 73,0 % |

(165)

Turpmākās ierosinātās maksājumu likmes ir balstītas uz izmeklēšanā noteiktās dempinga starpības, jo tās ir zemākas nekā kaitējuma novēršanas līmenis. Pagaidu antidempinga maksājumi tiek noteikti šādi:

Uzņēmums

Dempinga starpība

Pagaidu maksājums

Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd

35,5 %

35,5 %

Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd

36,6 %

36,6 %

Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co., Ltd;

Guangdong Jiamei Ceramics Co., Ltd;

Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd;

Foshan Gani Ceramics Co. Ltd

26,2 %

26,2 %

Visi pārējie ražotāji, kas sadarbojās

32,3 %

32,3 %

Visi pārējie

73,0 %

73,0 %

H.   NOBEIGUMA NOTEIKUMS

| (166) | Iepriekš minētie provizoriskie konstatējumi tiek darīti zināmi visām ieinteresētajām personām, un tās tiek aicinātas rakstiski paust viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. To piezīmes, ja tās būs pamatotas, tiks analizētas un ņemtas vērā pirms galīgo lēmumu pieņemšanas. Turklāt jānorāda, ka šajā regulā izdarītie konstatējumi attiecībā uz antidempinga maksājumu noteikšanu ir provizoriski un tos var būt jāpārskata, lai izdarītu galīgus konstatējumus, |
| --- | --- |

(166)

Iepriekš minētie provizoriskie konstatējumi tiek darīti zināmi visām ieinteresētajām personām, un tās tiek aicinātas rakstiski paust viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. To piezīmes, ja tās būs pamatotas, tiks analizētas un ņemtas vērā pirms galīgo lēmumu pieņemšanas. Turklāt jānorāda, ka šajā regulā izdarītie konstatējumi attiecībā uz antidempinga maksājumu noteikšanu ir provizoriski un tos var būt jāpārskata, lai izdarītu galīgus konstatējumus,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Ar šo tiek noteikts pagaidu antidempinga maksājums šādu ražojumu importam: glazētas un neglazētas keramikas plātnes bruģēšanai un ceļa noklāšanai; kamīna vai sienas flīzes; glazēti un neglazēti keramikas mozaīkas klucīši un tamlīdzīgi izstrādājumi uz pamatnes vai bez tās, ko patlaban klasificē ar KN kodiem 6907 10 00, 6907 90 20, 6907 90 80, 6908 10 00, 6908 90 11, 6908 90 20, 6908 90 31, 6908 90 51, 6908 90 91, 6908 90 93 un 6908 90 99 un kā izcelsme ir ĶTR.

2.   Pagaidu antidempinga maksājuma likme, ko piemēro 1. punktā aprakstītā un turpmāk minētajos uzņēmumos izgatavotā ražojuma neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas, ir šāda:

| Uzņēmums | Maksājums | TARIC papildu kods |
| --- | --- | --- |
| Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd | 35,5 % | B009 |
| Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd | 36,6 % | B010 |
| Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co., Ltd;


  Guangdong Jiamei Ceramics Co., Ltd;


  Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd;


  Foshan Gani Ceramics Co. Ltd | 26,2 % | B011 |
| I pielikumā uzskaitītie uzņēmumi | 32,3 % | B012 |
| Visi pārējie uzņēmumi | 73,0 % | B999 |

Uzņēmums

Maksājums

TARIC papildu kods

Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd

35,5 %

B009

Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd

36,6 %

B010

Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co., Ltd;

Guangdong Jiamei Ceramics Co., Ltd;

Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd;

Foshan Gani Ceramics Co. Ltd

26,2 %

B011

I pielikumā uzskaitītie uzņēmumi

32,3 %

B012

Visi pārējie uzņēmumi

73,0 %

B999

3.   Šā panta 2. punktā minētajiem uzņēmumiem noteikto individuālo maksājumu likmi piemēro, ja dalībvalstu muitas dienestiem tiek uzrādīts derīgs rēķins, kas atbilst II pielikumā izklāstītajām prasībām. Ja šāds rēķins netiek uzrādīts, piemēro visiem pārējiem uzņēmumiem noteikto maksājuma likmi.

4.   Par 1. punktā norādītā ražojuma laišanu brīvā apgrozībā Savienībā maksā drošības naudu, kas ir vienāda ar pagaidu maksājuma summu.

5.   Piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem, ja nav noteikts citādi.

2. pants

1.   Neskarot Regulas (EK) Nr. 1225/2009 20. pantu, ieinteresētās personas viena mēneša laikā pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas var pieprasīt, lai tām darītu zināmus būtiskos faktus un apsvērumus, uz kuru pamata pieņemta šī regula, kā arī var rakstveidā paziņot savu viedokli un lūgt mutvārdu uzklausīšanu Komisijā.

2.   Atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1225/2009 21. panta 4. punktam attiecīgās personas viena mēneša laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas var sniegt piezīmes par šīs regulas piemērošanu.

3. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 16. martā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

1

(2)  OV C 160, 19.6.2010., 20. lpp.

2

(3)  Avots: www.fiec.org.

3

(4)  Turpat.

4

(5)  Tā kā Polijas ražotāji nesadarbojās, lai pārbaudītu apjomus un cenas Polijas pārdevumiem Eiropas Savienībā, Komisija izmantoja dažādus pieejamos avotus (t. i., Eurostat, Prodcom, atbildes uz izsūtītajām veidlapām un anketām no trim Polijas uzņēmumiem).

5

Eurostat

Prodcom

(6)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, 1049 Bruxelles/Brussel, Belgique/België.

6

European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, 1049 Bruxelles/Brussel, Belgique/België

---

I PIELIKUMS

Neatlasītie ĶTR ražotāji, kuri sadarbojās un kuriem nepiešķīra atsevišķo režīmu (TARIC papildu kods B012):

| 1. | Dongguan He Mei Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

1.

Dongguan He Mei Ceramics Co. Ltd.

| 2. | Dongpeng Ceramic (Qingyuan) Co. Ltd. |
| --- | --- |

2.

Dongpeng Ceramic (Qingyuan) Co. Ltd.

| 3. | Eagle Brand Ceramics Industrial (Heyuan) Co. Ltd. |
| --- | --- |

3.

Eagle Brand Ceramics Industrial (Heyuan) Co. Ltd.

| 4. | Enping City Huachang Ceramic Co. Ltd. |
| --- | --- |

4.

Enping City Huachang Ceramic Co. Ltd.

| 5. | Enping Huiying Ceramics Industry Co. Ltd. |
| --- | --- |

5.

Enping Huiying Ceramics Industry Co. Ltd.

| 6. | Enping Yungo Ceramic Co. Ltd. |
| --- | --- |

6.

Enping Yungo Ceramic Co. Ltd.

| 7. | Foshan Aoling Jinggong Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

7.

Foshan Aoling Jinggong Ceramics Co. Ltd.

| 8. | Foshan ASGF Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

8.

Foshan ASGF Ceramics Co. Ltd.

| 9. | Foshan Bailifeng Building Materials Co. Ltd. |
| --- | --- |

9.

Foshan Bailifeng Building Materials Co. Ltd.

| 10. | Foshan Boli Import& Export Co. Ltd. |
| --- | --- |

10.

Foshan Boli Import& Export Co. Ltd.

| 11. | Foshan Bragi Ceramic Co. Ltd. |
| --- | --- |

11.

Foshan Bragi Ceramic Co. Ltd.

| 12. | Foshan City Fangyuan Ceramic Co. Ltd. |
| --- | --- |

12.

Foshan City Fangyuan Ceramic Co. Ltd.

| 13. | Foshan Dunhuang Building Materials Co. Ltd. |
| --- | --- |

13.

Foshan Dunhuang Building Materials Co. Ltd.

| 14. | Foshan Eminent Industry Development Co. Ltd. |
| --- | --- |

14.

Foshan Eminent Industry Development Co. Ltd.

| 15. | Foshan Everlasting Enterprise Co. Ltd. |
| --- | --- |

15.

Foshan Everlasting Enterprise Co. Ltd.

| 16. | Foshan Gaoming Shuncheng Ceramic Co. Ltd. |
| --- | --- |

16.

Foshan Gaoming Shuncheng Ceramic Co. Ltd.

| 17. | Foshan Gaoming Yaju Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

17.

Foshan Gaoming Yaju Ceramics Co. Ltd.

| 18. | Foshan Guanzhu Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

18.

Foshan Guanzhu Ceramics Co. Ltd.

| 19. | Foshan Huashengchang Ceramic Co. Ltd. |
| --- | --- |

19.

Foshan Huashengchang Ceramic Co. Ltd.

| 20. | Foshan Huitao Economic & Trading Co. Ltd. |
| --- | --- |

20.

Foshan Huitao Economic & Trading Co. Ltd.

| 21. | Foshan Jiajun Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

21.

Foshan Jiajun Ceramics Co. Ltd.

| 22. | Foshan Mingzhao Technology Development Co. Ltd. |
| --- | --- |

22.

Foshan Mingzhao Technology Development Co. Ltd.

| 23. | Foshan Nanhai Jingye Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

23.

Foshan Nanhai Jingye Ceramics Co. Ltd.

| 24. | Foshan Nanhai Shengdige Decoration Material Co. Ltd. |
| --- | --- |

24.

Foshan Nanhai Shengdige Decoration Material Co. Ltd.

| 25. | Foshan Nanhai Xiaotang Jinzun Border Factory Co. Ltd. |
| --- | --- |

25.

Foshan Nanhai Xiaotang Jinzun Border Factory Co. Ltd.

| 26. | Foshan Nanhai Yonghong Ceramic Co. Ltd. |
| --- | --- |

26.

Foshan Nanhai Yonghong Ceramic Co. Ltd.

| 27. | Foshan Oceanland Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

27.

Foshan Oceanland Ceramics Co. Ltd.

| 28. | Foshan Oceano Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

28.

Foshan Oceano Ceramics Co. Ltd.

| 29. | Foshan Sanshui Hongyuan Ceramics Enterprise Co. Ltd. |
| --- | --- |

29.

Foshan Sanshui Hongyuan Ceramics Enterprise Co. Ltd.

| 30. | Foshan Sanshui Huiwanjia Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

30.

Foshan Sanshui Huiwanjia Ceramics Co. Ltd.

| 31. | Foshan Sanshui New Pearl Construction Ceramics Industrial Co. Ltd. |
| --- | --- |

31.

Foshan Sanshui New Pearl Construction Ceramics Industrial Co. Ltd.

| 32. | Foshan Sheng Tao Fang Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

32.

Foshan Sheng Tao Fang Ceramics Co. Ltd.

| 33. | Foshan Shiwan Eagle Brand Ceramic Group Co. Ltd. |
| --- | --- |

33.

Foshan Shiwan Eagle Brand Ceramic Group Co. Ltd.

| 34. | Foshan Shiwan Yulong Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

34.

Foshan Shiwan Yulong Ceramics Co. Ltd.

| 35. | Foshan Summit Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

35.

Foshan Summit Ceramics Co. Ltd.

| 36. | Foshan Tidiy Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

36.

Foshan Tidiy Ceramics Co. Ltd.

| 37. | Foshan VIGORBOOM Ceramic Co. Ltd. |
| --- | --- |

37.

Foshan VIGORBOOM Ceramic Co. Ltd.

| 38. | Foshan Xingtai Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

38.

Foshan Xingtai Ceramics Co. Ltd.

| 39. | Foshan Yueyang Alumina Products Co. Ltd. |
| --- | --- |

39.

Foshan Yueyang Alumina Products Co. Ltd.

| 40. | Foshan Zhuyangyang Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

40.

Foshan Zhuyangyang Ceramics Co. Ltd.

| 41. | Fujian Fuzhou Zhongxin Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

41.

Fujian Fuzhou Zhongxin Ceramics Co. Ltd.

| 42. | Fujian Jinjiang Lianxing Building Material Co. Ltd. |
| --- | --- |

42.

Fujian Jinjiang Lianxing Building Material Co. Ltd.

| 43. | Fujian Minqing Jiali Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

43.

Fujian Minqing Jiali Ceramics Co. Ltd.

| 44. | Fujian Minqing Ruimei Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

44.

Fujian Minqing Ruimei Ceramics Co. Ltd.

| 45. | Fujian Minqing Shuangxing Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

45.

Fujian Minqing Shuangxing Ceramics Co. Ltd.

| 46. | Gaoyao Yushan Ceramics Industry Co. Ltd. |
| --- | --- |

46.

Gaoyao Yushan Ceramics Industry Co. Ltd.

| 47. | Guangdong Bode Fine Building Materials Co. Ltd. |
| --- | --- |

47.

Guangdong Bode Fine Building Materials Co. Ltd.

| 48. | Guangdong Foshan Redpearl Building Material Co. Ltd. |
| --- | --- |

48.

Guangdong Foshan Redpearl Building Material Co. Ltd.

| 49. | Guangdong Gold Medal Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

49.

Guangdong Gold Medal Ceramics Co. Ltd.

| 50. | Guangdong Grifine Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

50.

Guangdong Grifine Ceramics Co. Ltd.

| 51. | Guangdong Homeway Ceramics Industry Co. Ltd. |
| --- | --- |

51.

Guangdong Homeway Ceramics Industry Co. Ltd.

| 52. | Guangdong Huiya Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

52.

Guangdong Huiya Ceramics Co. Ltd.

| 53. | Guangdong Juimsi Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

53.

Guangdong Juimsi Ceramics Co. Ltd.

| 54. | Guangdong Kaiping Tilee's Building Materials Co. Ltd. |
| --- | --- |

54.

Guangdong Kaiping Tilee's Building Materials Co. Ltd.

| 55. | Guangdong Kingdom Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

55.

Guangdong Kingdom Ceramics Co. Ltd.

| 56. | Guangdong Kito Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

56.

Guangdong Kito Ceramics Co. Ltd.

| 57. | Guangdong Monalisa Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

57.

Guangdong Monalisa Ceramics Co. Ltd.

| 58. | Guangdong New Zhong Yuan Ceramics Co. Ltd. Shunde Yuezhong Branch |
| --- | --- |

58.

Guangdong New Zhong Yuan Ceramics Co. Ltd. Shunde Yuezhong Branch

| 59. | Guangdong Ouyai Ceramic Factory Co. Ltd. |
| --- | --- |

59.

Guangdong Ouyai Ceramic Factory Co. Ltd.

| 60. | Guangdong Overland Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

60.

Guangdong Overland Ceramics Co. Ltd.

| 61. | Guangdong Qianghui (QHTC) Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

61.

Guangdong Qianghui (QHTC) Ceramics Co. Ltd.

| 62. | Guangdong Sihui Kedi Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

62.

Guangdong Sihui Kedi Ceramics Co. Ltd.

| 63. | Guangdong Summit Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

63.

Guangdong Summit Ceramics Co. Ltd.

| 64. | Guangdong Tianbi Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

64.

Guangdong Tianbi Ceramics Co. Ltd.

| 65. | Guangdong Winto Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

65.

Guangdong Winto Ceramics Co. Ltd.

| 66. | Guangdong Xinghui Ceramics Group Co. Ltd. |
| --- | --- |

66.

Guangdong Xinghui Ceramics Group Co. Ltd.

| 67. | Guangning County Oudian Art Ceramic Co. Ltd. |
| --- | --- |

67.

Guangning County Oudian Art Ceramic Co. Ltd.

| 68. | Guangzhou Cowin Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

68.

Guangzhou Cowin Ceramics Co. Ltd.

| 69. | Hangzhou Nabel Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

69.

Hangzhou Nabel Ceramics Co. Ltd.

| 70. | Hangzhou Nabel Group Co. Ltd. |
| --- | --- |

70.

Hangzhou Nabel Group Co. Ltd.

| 71. | Hangzhou Venice Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

71.

Hangzhou Venice Ceramics Co. Ltd.

| 72. | Heyuan Wanfeng Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

72.

Heyuan Wanfeng Ceramics Co. Ltd.

| 73. | Hitom Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

73.

Hitom Ceramics Co. Ltd.

| 74. | Heyuan Becarry Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

74.

Heyuan Becarry Ceramics Co. Ltd.

| 75. | Huiyang Kingtile Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

75.

Huiyang Kingtile Ceramics Co. Ltd.

| 76. | Jiangxi Ouya Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

76.

Jiangxi Ouya Ceramics Co. Ltd.

| 77. | Jingdezhen Kito Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

77.

Jingdezhen Kito Ceramics Co. Ltd.

| 78. | Jingdezhen Lehua Ceramic Sanitary Ware Co. Ltd. |
| --- | --- |

78.

Jingdezhen Lehua Ceramic Sanitary Ware Co. Ltd.

| 79. | Jingdezhen Tidiy Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

79.

Jingdezhen Tidiy Ceramics Co. Ltd.

| 80. | Kim Hin Ceramics (Shanghai) Co. Ltd. |
| --- | --- |

80.

Kim Hin Ceramics (Shanghai) Co. Ltd.

| 81. | Lixian Xinpeng Ceramic Co. Ltd. |
| --- | --- |

81.

Lixian Xinpeng Ceramic Co. Ltd.

| 82. | Louis Valentino Ceramic Co. Ltd. |
| --- | --- |

82.

Louis Valentino Ceramic Co. Ltd.

| 83. | Louverenike (Foshan) Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

83.

Louverenike (Foshan) Ceramics Co. Ltd.

| 84. | Nabel Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

84.

Nabel Ceramics Co. Ltd.

| 85. | Ordos Xinghui Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

85.

Ordos Xinghui Ceramics Co. Ltd.

| 86. | Qingdao Diya Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

86.

Qingdao Diya Ceramics Co. Ltd.

| 87. | Qingyuan Guanxingwang Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

87.

Qingyuan Guanxingwang Ceramics Co. Ltd.

| 88. | Qingyuan Oudian Art Ceramic Co. Ltd. |
| --- | --- |

88.

Qingyuan Oudian Art Ceramic Co. Ltd.

| 89. | Qingyuan Ouya Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

89.

Qingyuan Ouya Ceramics Co. Ltd.

| 90. | RAK (Gaoyao) Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

90.

RAK (Gaoyao) Ceramics Co. Ltd.

| 91. | Shandong ASA Ceramic Co. Ltd. |
| --- | --- |

91.

Shandong ASA Ceramic Co. Ltd.

| 92. | Shandong Dongpeng Ceramic Co. Ltd. |
| --- | --- |

92.

Shandong Dongpeng Ceramic Co. Ltd.

| 93. | Shandong Jialiya Ceramic Co. Ltd. |
| --- | --- |

93.

Shandong Jialiya Ceramic Co. Ltd.

| 94. | Shanghai Cimic Tile Co. Ltd. |
| --- | --- |

94.

Shanghai Cimic Tile Co. Ltd.

| 95. | Shaoguan City Lehua Ceramic Sanitary Ware Co. Ltd. |
| --- | --- |

95.

Shaoguan City Lehua Ceramic Sanitary Ware Co. Ltd.

| 96. | Shunde Area Foshan Lehua Ceramic Sanitary Ware Co. Ltd. |
| --- | --- |

96.

Shunde Area Foshan Lehua Ceramic Sanitary Ware Co. Ltd.

| 97. | Sinyih Ceramic (China) Co. Ltd. |
| --- | --- |

97.

Sinyih Ceramic (China) Co. Ltd.

| 98. | Sinyih Ceramics (Penglai) Co. Ltd. |
| --- | --- |

98.

Sinyih Ceramics (Penglai) Co. Ltd.

| 99. | Southern building materials and Sanitary Co. Ltd. of Qingyuan |
| --- | --- |

99.

Southern building materials and Sanitary Co. Ltd. of Qingyuan

| 100. | Tangshan Huida Ceramic group Co. Ltd. |
| --- | --- |

100.

Tangshan Huida Ceramic group Co. Ltd.

| 101. | Tangshan Huida Ceramic Group Huiquin Co. Ltd. |
| --- | --- |

101.

Tangshan Huida Ceramic Group Huiquin Co. Ltd.

| 102. | Tegaote Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

102.

Tegaote Ceramics Co. Ltd.

| 103. | Tianjin (TEDA) Honghui Industry & Trade Co. Ltd. |
| --- | --- |

103.

Tianjin (TEDA) Honghui Industry & Trade Co. Ltd.

| 104. | Topbro Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

104.

Topbro Ceramics Co. Ltd.

| 105. | Xingning Christ Craftworks Co. Ltd. |
| --- | --- |

105.

Xingning Christ Craftworks Co. Ltd.

| 106. | Zhao Qing City Shenghui Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

106.

Zhao Qing City Shenghui Ceramics Co. Ltd.

| 107. | Zhaoqing Jin Ouya Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

107.

Zhaoqing Jin Ouya Ceramics Co. Ltd.

| 108. | Zhaoqing Lehua Ceramic Sanitary Ware Co. Ltd. |
| --- | --- |

108.

Zhaoqing Lehua Ceramic Sanitary Ware Co. Ltd.

| 109. | ZhaoQing Zhongcheng Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

109.

ZhaoQing Zhongcheng Ceramics Co. Ltd.

| 110. | Zibo Hualiansheng Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

110.

Zibo Hualiansheng Ceramics Co. Ltd.

| 111. | Zibo Huaruinuo Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

111.

Zibo Huaruinuo Ceramics Co. Ltd.

| 112. | Zibo Tongyi Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

112.

Zibo Tongyi Ceramics Co. Ltd.

---

II PIELIKUMS

Šīs regulas 1. panta 3. punktā minētajā derīgajā rēķinā jābūt šādam izrakstītāja uzņēmuma amatpersonas parakstītam paziņojumam šādā formātā:

| 1. | Rēķina izrakstītāja uzņēmuma amatpersonas vārds, uzvārds un amats. |
| --- | --- |

1.

Rēķina izrakstītāja uzņēmuma amatpersonas vārds, uzvārds un amats.

| 2. | Šāda deklarācija:
  “Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka šajā rēķinā norādītās keramikas flīzes (apjoms), ko pārdod eksportam uz Eiropas Savienību, ir ražojis uzņēmums (uzņēmuma nosaukums un juridiskā adrese) (TARIC papildu kods), kurš atrodas (attiecīgā valsts). Apliecinu, ka šajā rēķinā sniegtās ziņas ir pilnīgas un pareizas.
  Datums un paraksts”. |
| --- | --- |

2.

Šāda deklarācija:

“Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka šajā rēķinā norādītās keramikas flīzes (apjoms), ko pārdod eksportam uz Eiropas Savienību, ir ražojis uzņēmums (uzņēmuma nosaukums un juridiskā adrese) (TARIC papildu kods), kurš atrodas (attiecīgā valsts). Apliecinu, ka šajā rēķinā sniegtās ziņas ir pilnīgas un pareizas.

Datums un paraksts”.

---

| 17.3.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 70/31 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 70/31

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 259/2011

(2011. gada 16. marts),

ar ko groza Komisijas Regulu (ES) Nr. 642/2010 par Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanas noteikumiem attiecībā uz ievedmuitas nodokļiem labības nozarē

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1), un jo īpaši tās 143. pantu saistībā ar tās 4. pantu,

tā kā:

| (1) | 5. pants Komisijas 2010. gada 20. jūlija Regulā (ES) Nr. 642/2010 par Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanas noteikumiem attiecībā uz ievedmuitas nodokļiem labības nozarē (2) paredz komponentus, ar kuriem nosaka reprezentatīvās importa cenas, kas minētas Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 2. punktā attiecībā uz Regulas (ES) Nr. 642/2010 2. panta 1. punktā minēto labību. |
| --- | --- |

(1)

5. pants Komisijas 2010. gada 20. jūlija Regulā (ES) Nr. 642/2010 par Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanas noteikumiem attiecībā uz ievedmuitas nodokļiem labības nozarē (2) paredz komponentus, ar kuriem nosaka reprezentatīvās importa cenas, kas minētas Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 2. punktā attiecībā uz Regulas (ES) Nr. 642/2010 2. panta 1. punktā minēto labību.

| (2) | Lai gan Regulas (ES) Nr. 642/2010 2. panta 1. punkts un 5. panta 1. punkts attiecas uz augstākā labuma parastajiem kviešiem, minētas regulas III pielikumā iekļautas kotēšanas biržas un salīdzināmās šķirnes arī vidējas un zemas kvalitātes parastajiem kviešiem. Konsekvences labad ir lietderīgi no minētā pielikuma svītrot kotēšanas biržas un šķirnes vidējas un zemas kvalitātes parastajiem kviešiem. |
| --- | --- |

(2)

Lai gan Regulas (ES) Nr. 642/2010 2. panta 1. punkts un 5. panta 1. punkts attiecas uz augstākā labuma parastajiem kviešiem, minētas regulas III pielikumā iekļautas kotēšanas biržas un salīdzināmās šķirnes arī vidējas un zemas kvalitātes parastajiem kviešiem. Konsekvences labad ir lietderīgi no minētā pielikuma svītrot kotēšanas biržas un šķirnes vidējas un zemas kvalitātes parastajiem kviešiem.

| (3) | Tāpēc attiecīgi jāgroza Regula (ES) Nr. 642/2010. |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc attiecīgi jāgroza Regula (ES) Nr. 642/2010.

| (4) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas sniegto atzinumu, |
| --- | --- |

(4)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas sniegto atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (ES) Nr. 642/2010 III pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikuma tekstu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 16. martā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 187, 21.7.2010., 5. lpp.

2

---

PIELIKUMS

“III PIELIKUMS

Kotēšanas biržas un salīdzināmās šķirnes

| Produkts | Mīkstie kvieši | Cietie kvieši | Kukurūza | Citi lopbarības graudi |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Standarta kvalitāte | Augsta | | | |
| Biržā kotētā salīdzināmā šķirne (tips/šķira) | Hard Red Spring No 2 | Hard Amber Durum No 2 | Yellow Corn No 3 | US Barley No 2 |
| Kotēšanas birža | Minneapolis Grain Exchange | Minneapolis Grain Exchange (1) | Chicago Board of Trade | Minneapolis Grain Exchange (2) |

Produkts

Mīkstie kvieši

Cietie kvieši

Kukurūza

Citi lopbarības graudi

Standarta kvalitāte

Augsta

Biržā kotētā salīdzināmā šķirne (tips/šķira)

Hard Red Spring No 2

Hard Amber Durum No 2

Yellow Corn No 3

US Barley No 2

Kotēšanas birža

Minneapolis Grain Exchange

Minneapolis Grain Exchange (1)

Chicago Board of Trade

Minneapolis Grain Exchange (2)

---

(1)  Ja nav pieejamas kotācijas, ko var izmantot, lai aprēķinātu reprezentatīvo CIF importa cenu, tad izmanto FOB kotācijas, kuras ir publiski pieejamas ASV.

1

CIF

FOB

(2)  Ja nav pieejamas kotācijas, ko var izmantot, lai aprēķinātu reprezentatīvo CIF importa cenu, tad izmanto reprezentatīvākās FOB kotācijas, kuras ir publiski pieejamas ASV.”

2

CIF

FOB

---

| 17.3.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 70/33 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 70/33

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 260/2011

(2011. gada 16. marts),

ar ko 146. reizi groza Padomes Regulu (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kas saistītas ar Osamu Bin Ladenu, Al-Qaida tīklu un Taliban

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2002. gada 27. maija Regulu (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kas saistītas ar Osamu Bin Ladenu, Al-Qaida tīklu un Taliban, un ar kuru atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 467/2001, ar ko aizliedz eksportēt noteiktas preces un pakalpojumus uz Afganistānu, pastiprina lidojumu aizliegumu un attiecina uz Afganistānas Taliban līdzekļu un citu finanšu resursu iesaldēšanu (1), un jo īpaši tās 7. panta 1. punkta a) apakšpunktu un 7.a panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikumā uzskaitītas personas, grupas un organizācijas, uz kurām saskaņā ar minēto regulu attiecas līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikumā uzskaitītas personas, grupas un organizācijas, uz kurām saskaņā ar minēto regulu attiecas līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana.

| (2) | Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Sankciju komiteja 2011. gada 10. martā nolēma pievienot vienu fizisku personu to personu, grupu un organizāciju sarakstam, uz kurām jāattiecina līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana. |
| --- | --- |

(2)

Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Sankciju komiteja 2011. gada 10. martā nolēma pievienot vienu fizisku personu to personu, grupu un organizāciju sarakstam, uz kurām jāattiecina līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana.

| (3) | Tāpēc attiecīgi jāatjaunina Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikums. |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc attiecīgi jāatjaunina Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikums.

| (4) | Lai nodrošinātu šajā regulā paredzēto pasākumu efektivitāti, šai regulai jāstājas spēkā nekavējoties, |
| --- | --- |

(4)

Lai nodrošinātu šajā regulā paredzēto pasākumu efektivitāti, šai regulai jāstājas spēkā nekavējoties,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikumu groza, kā noteikts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā tās publicēšanas dienā Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 16. martā

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

direktors – Ārpolitikas instrumentu dienesta vadītājs

---

(1)  OV L 139, 29.5.2002., 9. lpp.

1

---

PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikuma sadaļā “Fiziskās personas” pievieno šādu ierakstu:

“Doku Khamatovich Umarov
  (alias Умаров Доку Хаматович). Dzimšanas datums: 12.5.1964. Dzimšanas vieta: Kharsenoy Village, Shatoyskiy (Sovetskiy) District, Čečenijas Republika, Krievijas Federācija. Valstspiederība: a) Krievijas, b) PSRS (līdz 1991. gadam). Papildu informācija: a) kopš 2010. gada novembra dzīvo Krievijas Federācijā; b) 2000. gadā izdots starptautisks apcietināšanas orderis. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā noteiktā diena: 10.3.2011.”

---

| 17.3.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 70/35 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 70/35

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 261/2011

(2011. gada 16. marts),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 1580/2007, ar ko nosaka Regulu (EK) Nr. 2200/96, (EK) Nr. 2201/96 un (EK) Nr. 1182/2007 īstenošanas noteikumus augļu un dārzeņu nozarē (2), un jo īpaši tās 138. panta 1. punktu,

tā kā:

Regulā (EK) Nr. 1580/2007, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XV pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 1580/2007 138. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2011. gada 17. martā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 16. martā

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 350, 31.12.2007., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | JO | 71,2 |
| MA | 53,4 |
| TN | 109,4 |
| TR | 78,5 |
| ZZ | 78,1 |
| 0707 00 05 | JO | 110,6 |
| TR | 151,7 |
| ZZ | 131,2 |
| 0709 90 70 | MA | 41,7 |
| TR | 115,7 |
| ZZ | 78,7 |
| 0805 10 20 | EG | 54,4 |
| IL | 76,3 |
| JM | 51,6 |
| MA | 51,9 |
| TN | 56,7 |
| TR | 73,2 |
| ZZ | 60,7 |
| 0805 50 10 | EG | 67,3 |
| TR | 48,2 |
| ZZ | 57,8 |
| 0808 10 80 | AR | 96,2 |
| BR | 85,1 |
| CA | 91,4 |
| CL | 93,6 |
| CN | 84,8 |
| MK | 50,2 |
| US | 120,8 |
| ZZ | 88,9 |
| 0808 20 50 | AR | 109,9 |
| CL | 62,8 |
| CN | 53,6 |
| US | 79,9 |
| ZA | 89,8 |
| ZZ | 79,2 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

JO

71,2

MA

53,4

TN

109,4

TR

78,5

ZZ

78,1

0707 00 05

JO

110,6

TR

151,7

ZZ

131,2

0709 90 70

MA

41,7

TR

115,7

ZZ

78,7

0805 10 20

EG

54,4

IL

76,3

JM

51,6

MA

51,9

TN

56,7

TR

73,2

ZZ

60,7

0805 50 10

EG

67,3

TR

48,2

ZZ

57,8

0808 10 80

AR

96,2

BR

85,1

CA

91,4

CL

93,6

CN

84,8

MK

50,2

US

120,8

ZZ

88,9

0808 20 50

AR

109,9

CL

62,8

CN

53,6

US

79,9

ZA

89,8

ZZ

79,2

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 17.3.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 70/37 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 70/37

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 262/2011

(2011. gada 16. marts),

ar ko groza ar Regulu (ES) Nr. 867/2010 2010./11. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus dažiem cukura nozares produktiem

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2006. gada 30. jūnija Regulu (EK) Nr. 951/2006, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā īstenot Padomes Regulu (EK) Nr. 318/2006 saistībā ar tirdzniecību ar trešām valstīm cukura nozarē (2), un jo īpaši tās 36. panta 2. punkta otrās daļas otro teikumu,

tā kā:

| (1) | Reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas 2010./11. tirdzniecības gadā piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un dažu veidu sīrupam, tika noteikti ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 867/2010 (3). Šajās cenās un nodokļos jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 255/2011 (4). |
| --- | --- |

(1)

Reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas 2010./11. tirdzniecības gadā piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un dažu veidu sīrupam, tika noteikti ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 867/2010 (3). Šajās cenās un nodokļos jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 255/2011 (4).

| (2) | Saskaņā ar datiem, kas patlaban ir Komisijas rīcībā, minētās summas ir jāgroza atbilstīgi Regulā (EK) Nr. 951/2006 paredzētajiem noteikumiem un kārtībai, |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar datiem, kas patlaban ir Komisijas rīcībā, minētās summas ir jāgroza atbilstīgi Regulā (EK) Nr. 951/2006 paredzētajiem noteikumiem un kārtībai,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar Regulu (EK) Nr. 951/2006 2010./11. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas piemērojami Regulas (ES) Nr. 867/2010 36. pantā minētajiem produktiem, tiek grozīti un ir sniegti šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2011. gada 17. martā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 16. martā

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 178, 1.7.2006., 24. lpp.

2

(3)  OV L 259, 1.10.2010., 3. lpp.

3

(4)  OV L 69, 16.3.2011., 15. lpp.

4

---

PIELIKUMS

Grozītās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas no 2011. gada 17. marta piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un produktiem ar KN kodu 1702 90 95

| (EUR) |
| --- |
| KN kods | Reprezentatīvā cena par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem | Papildu ievedmuitas nodoklis par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem |
| 1701 11 10 (1) | 51,49 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 51,49 | 0,00 |
| 1701 12 10 (1) | 51,49 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 51,49 | 0,00 |
| 1701 91 00 (2) | 48,04 | 3,06 |
| 1701 99 10 (2) | 48,04 | 0,00 |
| 1701 99 90 (2) | 48,04 | 0,00 |
| 1702 90 95 (3) | 0,48 | 0,23 |

(EUR)

KN kods

Reprezentatīvā cena par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem

Papildu ievedmuitas nodoklis par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem

1701 11 10 (1)

51,49

0,00

1701 11 90 (1)

51,49

0,00

1701 12 10 (1)

51,49

0,00

1701 12 90 (1)

51,49

0,00

1701 91 00 (2)

48,04

3,06

1701 99 10 (2)

48,04

0,00

1701 99 90 (2)

48,04

0,00

1702 90 95 (3)

0,48

0,23

---

(1)  Standarta kvalitātei, kas noteikta Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 IV pielikuma III punktā.

(2)  Standarta kvalitātei, kas noteikta Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 IV pielikuma II punktā.

(3)  Aprēķins uz 1 % saharozes satura.

---

LĒMUMI

| 17.3.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 70/39 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 70/39

---

PADOMES LĒMUMS

(2011. gada 14. marts)

par nostāju, kas Eiropas Savienībai jāieņem Roterdamas konvencijas konferences pušu piektajā sanāksmē attiecībā uz grozījumiem III pielikumā Roterdamas konvencijā par iepriekš norunātas piekrišanas procedūru attiecībā uz dažām bīstamām ķīmiskām vielām un pesticīdiem starptautiskajā tirdzniecībā

(2011/162/ES)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 192. pantu un 207. pantu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Ar Padomes Lēmumu 2006/730/EK (1) Eiropas Savienība ir apstiprinājusi Roterdamas konvenciju par iepriekš norunātas piekrišanas procedūru attiecībā uz dažām bīstamām ķīmiskām vielām un pesticīdiem starptautiskajā tirdzniecībā (“Roterdamas konvencija”). |
| --- | --- |

(1)

Ar Padomes Lēmumu 2006/730/EK (1) Eiropas Savienība ir apstiprinājusi Roterdamas konvenciju par iepriekš norunātas piekrišanas procedūru attiecībā uz dažām bīstamām ķīmiskām vielām un pesticīdiem starptautiskajā tirdzniecībā (“Roterdamas konvencija”).

| (2) | Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 689/2008 (2008. gada 17. jūnijs) par bīstamu ķīmisku vielu eksportu un importu (2) Roterdamas konvencija tiek īstenota Savienībā. |
| --- | --- |

(2)

Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 689/2008 (2008. gada 17. jūnijs) par bīstamu ķīmisku vielu eksportu un importu (2) Roterdamas konvencija tiek īstenota Savienībā.

| (3) | Lai nodrošinātu, ka importētājas valstis var izmantot Roterdamas konvencijas nodrošināto aizsardzību, ir nepieciešami un lietderīgi atbalstīt Ķīmisko vielu pārskatīšanas komitejas ieteikumu Roterdamas konvencijas III pielikumā iekļaut krizotilazbestu, endosulfānu, alahloru un aldikarbu. Šīs četras vielas Savienībā jau ir aizliegtas vai stingri ierobežotas, un tādēļ tām piemēro eksporta noteikumus, kas ir stingrāki, nekā tie paredzēti Roterdamas konvencijā. |
| --- | --- |

(3)

Lai nodrošinātu, ka importētājas valstis var izmantot Roterdamas konvencijas nodrošināto aizsardzību, ir nepieciešami un lietderīgi atbalstīt Ķīmisko vielu pārskatīšanas komitejas ieteikumu Roterdamas konvencijas III pielikumā iekļaut krizotilazbestu, endosulfānu, alahloru un aldikarbu. Šīs četras vielas Savienībā jau ir aizliegtas vai stingri ierobežotas, un tādēļ tām piemēro eksporta noteikumus, kas ir stingrāki, nekā tie paredzēti Roterdamas konvencijā.

| (4) | Sagaidāms, ka Roterdamas konvencijas konferences pušu piektajā sanāksmē tiks pieņemti lēmumi par ierosinātajiem grozījumiem III pielikumā. Savienībai būtu jāatbalsta šo grozījumu pieņemšana, |
| --- | --- |

(4)

Sagaidāms, ka Roterdamas konvencijas konferences pušu piektajā sanāksmē tiks pieņemti lēmumi par ierosinātajiem grozījumiem III pielikumā. Savienībai būtu jāatbalsta šo grozījumu pieņemšana,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Nostāja, kas Savienībai jāieņem Roterdamas konvencijas konferences pušu piektajā sanāksmē, ir tāda, ka Komisija Savienības vārdā un attiecībā uz jautājumiem, kas ir Savienības kompetencē, atbalsta to grozījumu pieņemšanu, kas izdarāmi III pielikumā Roterdamas konvencijā par iepriekš norunātas piekrišanas procedūru attiecībā uz dažām bīstamām ķīmiskām vielām un pesticīdiem starptautiskajā tirdzniecībā (3), lai tajā iekļautu krizotilazbestu, endosulfānu, alahloru un aldikarbu.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Komisijai.

Briselē, 2011. gada 14. martā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

FELLEGI T.

---

(1)  OV L 299, 28.10.2006., 23. lpp.

1

(2)  OV L 204, 31.7.2008., 1. lpp.

2

(3)  OV L 63, 6.3.2003., 29. lpp.

3

---

| 17.3.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 70/40 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 70/40

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2011. gada 16. marts),

ar ko apstiprina plānus, ko saskaņā ar Padomes Direktīvas 96/23/EK 29. pantu iesniegušas trešās valstis

(izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 1630)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2011/163/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 1996. gada 29. aprīļa Direktīvu 96/23/EK, ar ko paredz pasākumus, lai kontrolētu noteiktas vielas un to atliekas dzīvos dzīvniekos un dzīvnieku izcelsmes produktos, un ar ko atceļ Direktīvu 85/358/EEK un Direktīvu 86/469/EEK, kā arī Lēmumu 89/187/EEK un Lēmumu 91/664/EEK (1), un jo īpaši tās 29. panta 1. punkta ceturto daļu un 29. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Direktīva 96/23/EK nosaka pasākumus tās I pielikumā minēto vielu un atlieku grupu pārraudzībai. Saskaņā ar Direktīvu 96/23/EK to trešo valstu, no kurām dalībvalstīm ir atļauts importēt dzīvniekus un dzīvnieku izcelsmes produktus, uz kuriem attiecas minētā direktīva, iekļaušana un paturēšana sarakstos ir atkarīga no tā, vai attiecīgā trešā valsts ir iesniegusi plānu, kurā noteikusi garantijas, ko šī valsts piedāvā attiecībā uz minētajā pielikumā norādīto atlieku un vielu grupu uzraudzību. Minētie plāni ir atjaunināmi pēc Komisijas pieprasījuma, sevišķi tad, ja tas izrādījies nepieciešams, veicot konkrētas pārbaudes. |
| --- | --- |

(1)

Direktīva 96/23/EK nosaka pasākumus tās I pielikumā minēto vielu un atlieku grupu pārraudzībai. Saskaņā ar Direktīvu 96/23/EK to trešo valstu, no kurām dalībvalstīm ir atļauts importēt dzīvniekus un dzīvnieku izcelsmes produktus, uz kuriem attiecas minētā direktīva, iekļaušana un paturēšana sarakstos ir atkarīga no tā, vai attiecīgā trešā valsts ir iesniegusi plānu, kurā noteikusi garantijas, ko šī valsts piedāvā attiecībā uz minētajā pielikumā norādīto atlieku un vielu grupu uzraudzību. Minētie plāni ir atjaunināmi pēc Komisijas pieprasījuma, sevišķi tad, ja tas izrādījies nepieciešams, veicot konkrētas pārbaudes.

| (2) | Komisijas 2004. gada 29. aprīļa Lēmums 2004/432/EK par trešo valstu iesniegto atliekvielu uzraudzības plānu apstiprināšanu saskaņā ar Padomes Direktīvu 96/23/EK (2) apstiprina atlieku uzraudzības plānus, kas paredzēti Direktīvas 96/23/EK 29. pantā (“plāni”) un ko minētā lēmuma pielikumā uzskaitītās trešās valstis iesniegušas attiecībā uz minētajā sarakstā norādītajiem dzīvniekiem un dzīvnieku izcelsmes produktiem. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas 2004. gada 29. aprīļa Lēmums 2004/432/EK par trešo valstu iesniegto atliekvielu uzraudzības plānu apstiprināšanu saskaņā ar Padomes Direktīvu 96/23/EK (2) apstiprina atlieku uzraudzības plānus, kas paredzēti Direktīvas 96/23/EK 29. pantā (“plāni”) un ko minētā lēmuma pielikumā uzskaitītās trešās valstis iesniegušas attiecībā uz minētajā sarakstā norādītajiem dzīvniekiem un dzīvnieku izcelsmes produktiem.

| (3) | Ievērojot nesen atsevišķu trešo valstu iesniegtos plānus un informāciju, ko saņēmusi Komisija, jāatjaunina to trešo valstu saraksts, no kurām dalībvalstis drīkst importēt konkrētus dzīvniekus un dzīvnieku izcelsmes produktus, kas noteikti Direktīvā 96/23/EK un pašlaik uzskaitīti Lēmuma 2004/432/EK pielikumā (“saraksts”). |
| --- | --- |

(3)

Ievērojot nesen atsevišķu trešo valstu iesniegtos plānus un informāciju, ko saņēmusi Komisija, jāatjaunina to trešo valstu saraksts, no kurām dalībvalstis drīkst importēt konkrētus dzīvniekus un dzīvnieku izcelsmes produktus, kas noteikti Direktīvā 96/23/EK un pašlaik uzskaitīti Lēmuma 2004/432/EK pielikumā (“saraksts”).

| (4) | Apvienotie Arābu Emirāti Komisijai iesniedza plānu par kamieļu pienu. Minētais plāns nosaka pietiekamas garantijas, un tas jāapstiprina. Tādēļ kamieļa piens jāiekļauj saraksta ierakstā par Apvienotajiem Arābu Emirātiem. |
| --- | --- |

(4)

Apvienotie Arābu Emirāti Komisijai iesniedza plānu par kamieļu pienu. Minētais plāns nosaka pietiekamas garantijas, un tas jāapstiprina. Tādēļ kamieļa piens jāiekļauj saraksta ierakstā par Apvienotajiem Arābu Emirātiem.

| (5) | Bruneja Komisijai iesniedza plānu par akvakultūru. Minētais plāns nosaka pietiekamas garantijas, un tas jāapstiprina. Tādēļ Bruneja jāiekļauj sarakstā attiecībā uz akvakultūru. |
| --- | --- |

(5)

Bruneja Komisijai iesniedza plānu par akvakultūru. Minētais plāns nosaka pietiekamas garantijas, un tas jāapstiprina. Tādēļ Bruneja jāiekļauj sarakstā attiecībā uz akvakultūru.

| (6) | Komisija Bijušajai Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikai pieprasīja sniegt informāciju par to, kā tiek īstenots tās plāns par kaušanai paredzētiem zirgiem. Kamēr Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika nav sniegusi atbildi, apstiprinājumam nav pietiekamu garantiju. Tādēļ no saraksta jāsvītro minētās trešās valsts ieraksts par kaušanai paredzētiem zirgiem. Par to Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika tika atbilstoši informēta. |
| --- | --- |

(6)

Komisija Bijušajai Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikai pieprasīja sniegt informāciju par to, kā tiek īstenots tās plāns par kaušanai paredzētiem zirgiem. Kamēr Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika nav sniegusi atbildi, apstiprinājumam nav pietiekamu garantiju. Tādēļ no saraksta jāsvītro minētās trešās valsts ieraksts par kaušanai paredzētiem zirgiem. Par to Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika tika atbilstoši informēta.

| (7) | Saraksta ieraksts par Malaiziju iekļauj mājputnus, bet plāns, ko iesniegusi Malaizija, un papildu informācija, ko saņēmusi Komisija, nesniedz pietiekamas garantijas attiecībā uz mājputniem. Tomēr vienīgais uzņēmums, kas apstrādā šādas izejvielas un ir pašlaik apstiprināts saskaņā ar 12. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulā (EK) Nr. 854/2004, ar ko paredz īpašus noteikumus par lietošanai pārtikā paredzētu dzīvnieku izcelsmes produktu oficiālās kontroles organizēšanu (3), visas izejvielas importē no kādas dalībvalsts. Lai Malaizija minēto darbību varētu turpināt, tās ierakstā jāiekļauj mājputni, tomēr tai jāļauj importēt tikai izejvielas no citām trešām valstīm, kas attiecībā uz šo vielu iekļautas sarakstā, vai no dalībvalstīm. Par to Malaizija tika atbilstoši informēta. Sarakstā minētajai trešai valstij jāiekļauj zemsvītras piezīme, kas izklāsta šo ierobežojumu. |
| --- | --- |

(7)

Saraksta ieraksts par Malaiziju iekļauj mājputnus, bet plāns, ko iesniegusi Malaizija, un papildu informācija, ko saņēmusi Komisija, nesniedz pietiekamas garantijas attiecībā uz mājputniem. Tomēr vienīgais uzņēmums, kas apstrādā šādas izejvielas un ir pašlaik apstiprināts saskaņā ar 12. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulā (EK) Nr. 854/2004, ar ko paredz īpašus noteikumus par lietošanai pārtikā paredzētu dzīvnieku izcelsmes produktu oficiālās kontroles organizēšanu (3), visas izejvielas importē no kādas dalībvalsts. Lai Malaizija minēto darbību varētu turpināt, tās ierakstā jāiekļauj mājputni, tomēr tai jāļauj importēt tikai izejvielas no citām trešām valstīm, kas attiecībā uz šo vielu iekļautas sarakstā, vai no dalībvalstīm. Par to Malaizija tika atbilstoši informēta. Sarakstā minētajai trešai valstij jāiekļauj zemsvītras piezīme, kas izklāsta šo ierobežojumu.

| (8) | Komisija Krievijai pieprasīja sniegt informāciju par to, kā tiek īstenots tās plāns par kaušanai paredzētiem zirgiem. Kamēr Krievija nav sniegusi atbildi, apstiprinājumam nav pietiekamu garantiju. No saraksta jāsvītro minētās trešās valsts ieraksts par kaušanai paredzētiem zirgiem. Par to Krievija tika atbilstoši informēta. |
| --- | --- |

(8)

Komisija Krievijai pieprasīja sniegt informāciju par to, kā tiek īstenots tās plāns par kaušanai paredzētiem zirgiem. Kamēr Krievija nav sniegusi atbildi, apstiprinājumam nav pietiekamu garantiju. No saraksta jāsvītro minētās trešās valsts ieraksts par kaušanai paredzētiem zirgiem. Par to Krievija tika atbilstoši informēta.

| (9) | Komisija Ukrainai pieprasīja sniegt informāciju par to, kā tiek īstenots tās plāns par zirgiem un zirgu produktiem. Kamēr Ukraina nav sniegusi atbildi, apstiprinājumam nav pietiekamu garantiju. Tādēļ no saraksta jāsvītro minētās trešās valsts ieraksts par zirgiem un zirgu produktiem. Par to Ukraina tika atbilstoši informēta. |
| --- | --- |

(9)

Komisija Ukrainai pieprasīja sniegt informāciju par to, kā tiek īstenots tās plāns par zirgiem un zirgu produktiem. Kamēr Ukraina nav sniegusi atbildi, apstiprinājumam nav pietiekamu garantiju. Tādēļ no saraksta jāsvītro minētās trešās valsts ieraksts par zirgiem un zirgu produktiem. Par to Ukraina tika atbilstoši informēta.

| (10) | Komisija Amerikas Savienotajām Valstīm pieprasīja sniegt informāciju par to, kā tiek īstenots tās plāns par zirgiem un zirgu produktiem. Tomēr ASV nesniedza attiecīgas garantijas, jo šajā trešajā valstī zirgi eksportam uz Savienību vairs netiek kauti. Tādēļ no saraksta jāsvītro minētās trešās valsts ieraksts par zirgiem un zirgu produktiem. Par to Amerikas Savienotās Valstis tika atbilstoši informētas. |
| --- | --- |

(10)

Komisija Amerikas Savienotajām Valstīm pieprasīja sniegt informāciju par to, kā tiek īstenots tās plāns par zirgiem un zirgu produktiem. Tomēr ASV nesniedza attiecīgas garantijas, jo šajā trešajā valstī zirgi eksportam uz Savienību vairs netiek kauti. Tādēļ no saraksta jāsvītro minētās trešās valsts ieraksts par zirgiem un zirgu produktiem. Par to Amerikas Savienotās Valstis tika atbilstoši informētas.

| (11) | Komisijas inspekcija Urugvajā atklāja nopietnas plāna īstenošanas nepilnības saistībā ar trušiem un saimniecībā audzētiem medījumdzīvniekiem. Attiecībā uz trušiem nebija izveidots nedz atlieku pārraudzības plāns, nedz bija iespējams ņemt paraugus vai veikt testus, jo ražošana bija pārtraukta. Tādēļ no saraksta jāsvītro ieraksts par Urugvaju attiecībā uz trušiem un saimniecībā audzētiem medījumdzīvniekiem. Par to Urugvaja tika atbilstoši informēta. |
| --- | --- |

(11)

Komisijas inspekcija Urugvajā atklāja nopietnas plāna īstenošanas nepilnības saistībā ar trušiem un saimniecībā audzētiem medījumdzīvniekiem. Attiecībā uz trušiem nebija izveidots nedz atlieku pārraudzības plāns, nedz bija iespējams ņemt paraugus vai veikt testus, jo ražošana bija pārtraukta. Tādēļ no saraksta jāsvītro ieraksts par Urugvaju attiecībā uz trušiem un saimniecībā audzētiem medījumdzīvniekiem. Par to Urugvaja tika atbilstoši informēta.

| (12) | Konkrētas trešās valstis eksportē dzīvnieku izcelsmes produktus, kas iegūti no izejvielām, kuru izcelsme ir dalībvalstīs vai citās trešās valstīs, kuras pilda Direktīvas 96/23/EK noteikumus par šādām vielām un tādēļ ir iekļautas sarakstā. Lai nodrošinātu, ka uz dzīvnieku izcelsmes produktiem, kas importēti Savienībā, attiecas apstiprināts plāns, trešās valstis, kas šādas izejvielas importē, lai tās pēc tam eksportētu uz Savienību, šim nolūkam savā plānā iekļauj paziņojumu. |
| --- | --- |

(12)

Konkrētas trešās valstis eksportē dzīvnieku izcelsmes produktus, kas iegūti no izejvielām, kuru izcelsme ir dalībvalstīs vai citās trešās valstīs, kuras pilda Direktīvas 96/23/EK noteikumus par šādām vielām un tādēļ ir iekļautas sarakstā. Lai nodrošinātu, ka uz dzīvnieku izcelsmes produktiem, kas importēti Savienībā, attiecas apstiprināts plāns, trešās valstis, kas šādas izejvielas importē, lai tās pēc tam eksportētu uz Savienību, šim nolūkam savā plānā iekļauj paziņojumu.

| (13) | Lai izvairītos no tirdzniecības pārtraukumiem, ir jānosaka pārejas periods, kas aptvertu Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas, Krievijas, Ukrainas un Urugvajas izcelsmes attiecīgos sūtījumus, kuri nosūtīti uz Savienību pirms šā lēmuma piemērošanas dienas. |
| --- | --- |

(13)

Lai izvairītos no tirdzniecības pārtraukumiem, ir jānosaka pārejas periods, kas aptvertu Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas, Krievijas, Ukrainas un Urugvajas izcelsmes attiecīgos sūtījumus, kuri nosūtīti uz Savienību pirms šā lēmuma piemērošanas dienas.

| (14) | Lēmums 2004/432/EK ir grozīts vairākas reizes. Savienības tiesību aktu skaidrības un lietderības labad tas būtu jāatceļ un jāaizstāj ar šo lēmumu. |
| --- | --- |

(14)

Lēmums 2004/432/EK ir grozīts vairākas reizes. Savienības tiesību aktu skaidrības un lietderības labad tas būtu jāatceļ un jāaizstāj ar šo lēmumu.

| (15) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(15)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Direktīvas 96/23/EK 29. pantā paredzētie plāni, ko Komisijai iesniegušas pielikuma tabulā minētās trešās valstis, ir apstiprināti attiecībā uz dzīvniekiem un dzīvnieku izcelsmes produktiem, kas paredzēti lietošanai uzturā un šajā tabulā atzīmēti ar “X”.

2. pants

1.   Trešās valstis, kas izmanto izejvielas, kuras importētas no citām trešām valstīm, kas saskaņā ar šo lēmumu apstiprinātas dzīvnieku izcelsmes pārtikas ražošanai, vai no dalībvalstīm, lai eksportētu uz Eiropas Savienību, un kas nevar uzrādīt atlieku pārraudzības plānu, kas atbilst Direktīvas 96/23/EK 7. pantā minētajam, par šādām izejvielām, plānā iekļauj šādu paziņojumu:

“[Trešās valsts] kompetentā iestāde nodrošina, ka lietošanai uzturā paredzēti dzīvnieku izcelsmes produkti, kas eksportēti uz Eiropas Savienību, konkrēti produkti, kas ražoti no izejvielām, kas importētas [trešā valstī], nāk tikai no uzņēmumiem, kas apstiprināti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 854/2004 12. pantu, un ir izveidotas uzticamas procedūras, kuras garantē, ka šādai pārtikai izmantotās dzīvnieku izcelsmes izejvielas ir iegūtas tikai Eiropas Savienības dalībvalstīs vai trešās valstīs, kuras minētas saistībā ar attiecīgo izejvielu Komisijas Lēmuma 2011/163/ES pielikumā, bez zemsvītras piezīmes, kas piemērotu ierobežojumu, kā noteikts lēmuma 2. panta 2. punktā.”

2.   Šā lēmuma pielikumā ierakstā par trešo valsti, kas eksportē lietošanai uzturā paredzētus dzīvnieku izcelsmes produktus, kas ražoti tikai no dzīvnieku izcelsmes izejvielām, kuras iegūtas Savienības dalībvalstīs vai trešās valstīs, kuras sniegušas plānu saskaņā ar Direktīvas 96/23/EK 29. pantu, iekļauj šādu zemsvītras piezīmi par ierobežojumu:

“Saskaņā ar 2. pantu trešās valstis, kuras izmanto tikai izejvielas, kas iegūtas vai nu no citām trešām valstīm, kuras apstiprinātas šādu izejvielu importam uz Savienību, vai arī no dalībvalstīm.”

3. pants

1.   Pārejas periodā līdz 2011. gada 30. aprīlim dalībvalstis pieņem trušu un saimniecībā audzētu medījumdzīvnieku sūtījumus no Urugvajas un zirgu produktu sūtījumus no Ukrainas, ja importētājs var pierādīt, ka šādi sūtījumi sertificēti un nosūtīti saskaņā ar Lēmumu 2004/432/EK no Urugvajas vai Ukrainas uz Savienību pirms 2011. gada 15. marta.

2.   Pārejas periodā līdz 2011. gada 25. martam dalībvalstis pieņem kaušanai paredzētu zirgu sūtījumus no Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas, Krievijas vai Ukrainas, ja šādu dzīvnieku importētājs var pierādīt, ka tie sertificēti un nosūtīti saskaņā ar Lēmumu 2004/432/EK no Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas, Krievijas un Ukrainas uz Savienību pirms 2011. gada 15. marta.

4. pants

Lēmumu 2004/432/EK atceļ.

5. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

To piemēro no 2011. gada 15. marta.

Briselē, 2011. gada 16. martā

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

John DALLI

---

(1)  OV L 125, 23.5.1996., 10. lpp.

1

(2)  OV L 154, 30.4.2004., 44. lpp.

2

(3)  OV L 139, 30.4.2004., 206. lpp.

3

---

PIELIKUMS

| ISO2 kods | Valsts | Liellopi | Aitas/kazas | Cūkas | Zirgi | Mājputni | Akvakultūra | Piens | Olas | Truši | Savvaļas medījumdzīvnieki | Saimniecībā audzēti medījumdzīvnieki | Medus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| AD | Andora | X | X | | X | | | | | | | | |
| AE | Apvienotie Arābu Emirāti | | | | | | X | X (1) | | | | | |
| AL | Albānija | | X | | | | X | | X | | | | |
| AR | Argentīna | X | X | | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| AU | Austrālija | X | X | | X | | X | X | | | X | X | X |
| BA | Bosnija un Hercegovina | | | | | | X | | | | | | |
| BD | Bangladeša | | | | | | X | | | | | | |
| BN | Bruneja | | | | | | X | | | | | | |
| BR | Brazīlija | X | | | X | X | X | | | | | | X |
| BW | Botsvāna | X | | | X | | | | | | | X | |
| BY | Baltkrievija | | | | X (3) | | X | X | X | | | | |
| BZ | Beliza | | | | | | X | | | | | | X |
| CA | Kanāda | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| CH | Šveice | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| CL | Čīle | X | X (4) | X | | X | X | X | | | X | | X |
| CM | Kamerūna | | | | | | | | | | | | X |
| CN | Ķīna | | | | | X | X | | X | X | | | X |
| CO | Kolumbija | | | | | | X | | | | | | |
| CR | Kostarika | | | | | | X | | | | | | |
| CU | Kuba | | | | | | X | | | | | | X |
| CW | Kirasao | | | | | | | X (2) | | | | | |
| EC | Ekvadora | | | | | | X | | | | | | |
| ET | Etiopija | | | | | | | | | | | | X |
| FK | Folklenda salas | X | X | | | | | | | | | | |
| FO | Fēru salas | | | | | | X | | | | | | |
| GL | Grenlande | | X | | | | | | | | X | X | |
| GT | Gvatemala | | | | | | X | | | | | | X |
| HK | Honkonga | | | | | X (2) | X (2) | | | | | | |
| HN | Hondurasa | | | | | | X | | | | | | |
| HR | Horvātija | X | X | X | X (3) | X | X | X | X | X | X | X | X |
| ID | Indonēzija | | | | | | X | | | | | | |
| IL | Izraēla | | | | | X | X | X | X | | | X | X |
| IN | Indija | | | | | | X | | X | | | | |
| IS | Islande | X | X | X | X | | X | X | | | | X (2) | |
| IR | Irāna | | | | | | X | | | | | | |
| JM | Jamaika | | | | | | X | | | | | | X |
| JP | Japāna | | | | | | X | | | | | | |
| KG | Kirgizstāna | | | | | | | | | | | | X |
| KR | Dienvidkoreja | | | | | | X | | | | | | |
| LK | Šrilanka | | | | | | X | | | | | | |
| MA | Maroka | | | | | | X | | | | | | |
| MD | Moldovas Republika | | | | | | | | | | | | X |
| ME | Melnkalne | X | X | X | | X | X | | X | | | | X |
| MG | Madagaskara | | | | | | X | | | | | | |
| MK | Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika (5) | X | X | X | | X | X | X | X | | X | | X |
| MU | Maurīcija | | | | | X (2) | X | | | | | | |
| MX | Meksika | | | | X | | X | | X | | | | X |
| MY | Malaizija | | | | | X (2) | X | | | | | | |
| MZ | Mozambika | | | | | | X | | | | | | |
| NA | Namībija | X | X | | | | | | | | X | X | |
| NC | Jaunkaledonija | X | | | | | X | | | | X | X | X |
| NI | Nikaragva | | | | | | X | | | | | | X |
| NZ | Jaunzēlande | X | X | | X | | X | X | | | X | X | X |
| PA | Panama | | | | | | X | | | | | | |
| PE | Peru | | | | | X | X | | | | | | |
| PF | Francijas Polinēzija | | | | | | | | | | | | X |
| PH | Filipīnas | | | | | | X | | | | | | |
| PN | Pitkērnas salas | | | | | | | | | | | | X |
| PY | Paragvaja | X | | | | | | | | | | | |
| RS | Serbija (6) | X | X | X | X (3) | X | X | X | X | | X | | X |
| RU | Krievija | X | X | X | | X | | X | X | | | X (7) | X |
| SA | Saūda Arābija | | | | | | X | | | | | | |
| SG | Singapūra | X (2) | X (2) | X (2) | | X (2) | X (2) | X (2) | | | | | |
| SM | Sanmarīno | X | | X | | | | | | | | | X |
| SR | Surinama | | | | | | X | | | | | | |
| SV | Salvadora | | | | | | | | | | | | X |
| SX | Sentmartēna | | | | | | | X (2) | | | | | |
| SZ | Svazilenda | X | | | | | | | | | | | |
| TH | Taizeme | | | | | X | X | | | | | | X |
| TN | Tunisija | | | | | X | X | | | | X | | |
| TR | Turcija | | | | | X | X | X | | | | | X |
| TW | Taivāna | | | | | | X | | | | | | X |
| TZ | Tanzānija | | | | | | X | | | | | | X |
| UA | Ukraina | | | | | X | X | X | X | | | | X |
| UG | Uganda | | | | | | X | | | | | | X |
| US | Amerikas Savienotās Valstis | X | X | X | | X | X | X | X | X | X | X | X |
| UY | Urugvaja | X | X | | X | | X | X | | | X | | X |
| VE | Venecuēla | | | | | | X | | | | | | |
| VN | Vjetnama | | | | | | X | | | | | | |
| YT | Majota | | | | | | X | | | | | | |
| ZA | Dienvidāfrika | | | | | | | | | | X | X | |
| ZM | Zambija | | | | | | | | | | | | X |
| ZW | Zimbabve | | | | | | X | | | | | X | |

ISO2 kods

Valsts

Liellopi

Aitas/kazas

Cūkas

Zirgi

Mājputni

Akvakultūra

Piens

Olas

Truši

Savvaļas medījumdzīvnieki

Saimniecībā audzēti medījumdzīvnieki

Medus

AD

Andora

X

X

X

AE

Apvienotie Arābu Emirāti

X

X (1)

AL

Albānija

X

X

X

AR

Argentīna

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

AU

Austrālija

X

X

X

X

X

X

X

X

BA

Bosnija un Hercegovina

X

BD

Bangladeša

X

BN

Bruneja

X

BR

Brazīlija

X

X

X

X

X

BW

Botsvāna

X

X

X

BY

Baltkrievija

X (3)

X

X

X

BZ

Beliza

X

X

CA

Kanāda

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

CH

Šveice

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

CL

Čīle

X

X (4)

X

X

X

X

X

X

CM

Kamerūna

X

CN

Ķīna

X

X

X

X

X

CO

Kolumbija

X

CR

Kostarika

X

CU

Kuba

X

X

CW

Kirasao

X (2)

EC

Ekvadora

X

ET

Etiopija

X

FK

Folklenda salas

X

X

FO

Fēru salas

X

GL

Grenlande

X

X

X

GT

Gvatemala

X

X

HK

Honkonga

X (2)

X (2)

HN

Hondurasa

X

HR

Horvātija

X

X

X

X (3)

X

X

X

X

X

X

X

X

ID

Indonēzija

X

IL

Izraēla

X

X

X

X

X

X

IN

Indija

X

X

IS

Islande

X

X

X

X

X

X

X (2)

IR

Irāna

X

JM

Jamaika

X

X

JP

Japāna

X

KG

Kirgizstāna

X

KR

Dienvidkoreja

X

LK

Šrilanka

X

MA

Maroka

X

MD

Moldovas Republika

X

ME

Melnkalne

X

X

X

X

X

X

X

MG

Madagaskara

X

MK

Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika (5)

X

X

X

X

X

X

X

X

X

MU

Maurīcija

X (2)

X

MX

Meksika

X

X

X

X

MY

Malaizija

X (2)

X

MZ

Mozambika

X

NA

Namībija

X

X

X

X

NC

Jaunkaledonija

X

X

X

X

X

NI

Nikaragva

X

X

NZ

Jaunzēlande

X

X

X

X

X

X

X

X

PA

Panama

X

PE

Peru

X

X

PF

Francijas Polinēzija

X

PH

Filipīnas

X

PN

Pitkērnas salas

X

PY

Paragvaja

X

RS

Serbija (6)

X

X

X

X (3)

X

X

X

X

X

X

RU

Krievija

X

X

X

X

X

X

X (7)

X

SA

Saūda Arābija

X

SG

Singapūra

X (2)

X (2)

X (2)

X (2)

X (2)

X (2)

SM

Sanmarīno

X

X

X

SR

Surinama

X

SV

Salvadora

X

SX

Sentmartēna

X (2)

SZ

Svazilenda

X

TH

Taizeme

X

X

X

TN

Tunisija

X

X

X

TR

Turcija

X

X

X

X

TW

Taivāna

X

X

TZ

Tanzānija

X

X

UA

Ukraina

X

X

X

X

X

UG

Uganda

X

X

US

Amerikas Savienotās Valstis

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

UY

Urugvaja

X

X

X

X

X

X

X

VE

Venecuēla

X

VN

Vjetnama

X

YT

Majota

X

ZA

Dienvidāfrika

X

X

ZM

Zambija

X

ZW

Zimbabve

X

X

---

(1)  Tikai kamieļa piens.

(2)  Saskaņā ar 2. pantu trešās valstis, kuras izmanto tikai tās izejvielas, kas iegūtas vai nu no citām trešām valstīm, kuras apstiprinātas šādu izejvielu importam uz Savienību, vai arī no dalībvalstīm.

(3)  Kaušanai paredzētu dzīvu zirgu eksports uz Savienību (tikai pārtikas ražošanā izmantojamie dzīvnieki).

(4)  Tikai aitas.

(5)  Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika; par šīs valsts galīgo nomenklatūru vienosies pēc pašlaik notiekošajām sarunām Apvienoto Nāciju Organizācijā.

(6)  Izņemot Kosovu, kas pašlaik saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes 1999. gada 10. jūnija 1244. rezolūciju ir pakļauta starptautiskai pārvaldei.

(7)  Tikai ziemeļbrieži no Murmanskas un Jamalas Ņencu reģioniem.

---

| 17.3.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 70/47 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 70/47

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2011. gada 16. marts)

par dažu Padomes Direktīvas 66/402/EEK prasībām neatbilstošu Triticum aestivum sugas sēklu pagaidu tirdzniecību

(izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 1634)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2011/164/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 1966. gada 14. jūnija Direktīvu 66/402/EEK par graudaugu sēklu tirdzniecību (1) un jo īpaši tās 17. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Nīderlandē nepietiek kategorijas “sertificētas sēklas”Baldus, Granny, KWS Aurum, Lavett, Minaret, Pasteur, Taifun, Thasos, Trappe, Tybalt un Zirrus šķirņu vasaras kviešu sēklu (Triticum aestivum), kuras pielāgotas vietējiem vides apstākļiem un atbilst Direktīvas 66/402/EEK prasībām saistībā ar pārbaudi uz lauka, tādēļ šīs dalībvalsts vajadzības adekvāti apmierināt nevarēs. |
| --- | --- |

(1)

Nīderlandē nepietiek kategorijas “sertificētas sēklas”Baldus, Granny, KWS Aurum, Lavett, Minaret, Pasteur, Taifun, Thasos, Trappe, Tybalt un Zirrus šķirņu vasaras kviešu sēklu (Triticum aestivum), kuras pielāgotas vietējiem vides apstākļiem un atbilst Direktīvas 66/402/EEK prasībām saistībā ar pārbaudi uz lauka, tādēļ šīs dalībvalsts vajadzības adekvāti apmierināt nevarēs.

| (2) | Pieprasījumu pēc šādām sēklām nevarēs apmierināt arī ar sēklām no pārējām dalībvalstīm vai trešām valstīm, kuras atbilst Direktīvā 66/402/EEK izklāstītajām prasībām. |
| --- | --- |

(2)

Pieprasījumu pēc šādām sēklām nevarēs apmierināt arī ar sēklām no pārējām dalībvalstīm vai trešām valstīm, kuras atbilst Direktīvā 66/402/EEK izklāstītajām prasībām.

| (3) | Tādēļ periodā, kas beidzas 2011. gada 30. aprīlī, jāatļauj Nīderlandei atļaut tirgot minēto šķirņu sēklas, par kurām noteiktas pielaidīgākas prasības nekā sertificētām sēklām un kas nepārsniedz maksimālo daudzumu 330 tonnas. |
| --- | --- |

(3)

Tādēļ periodā, kas beidzas 2011. gada 30. aprīlī, jāatļauj Nīderlandei atļaut tirgot minēto šķirņu sēklas, par kurām noteiktas pielaidīgākas prasības nekā sertificētām sēklām un kas nepārsniedz maksimālo daudzumu 330 tonnas.

| (4) | Jāatļauj arī pārējām dalībvalstīm, kuras var piegādāt Nīderlandei minēto šķirņu sēklas neatkarīgi no tā, vai to raža vākta dalībvalstī vai trešā valstī, atļaut šādu sēklu tirdzniecību. |
| --- | --- |

(4)

Jāatļauj arī pārējām dalībvalstīm, kuras var piegādāt Nīderlandei minēto šķirņu sēklas neatkarīgi no tā, vai to raža vākta dalībvalstī vai trešā valstī, atļaut šādu sēklu tirdzniecību.

| (5) | Ir lietderīgi, ka Nīderlande darbojas kā koordinators, lai nodrošinātu, ka kopējais sēklu daudzums, kas tiek atļauts saskaņā ar šo lēmumu, nepārsniedz šajā lēmumā noteikto maksimālo daudzumu. |
| --- | --- |

(5)

Ir lietderīgi, ka Nīderlande darbojas kā koordinators, lai nodrošinātu, ka kopējais sēklu daudzums, kas tiek atļauts saskaņā ar šo lēmumu, nepārsniedz šajā lēmumā noteikto maksimālo daudzumu.

| (6) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības, dārzkopības un mežsaimniecības sēklu un pavairojamā materiāla pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības, dārzkopības un mežsaimniecības sēklu un pavairojamā materiāla pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

1.   Savienībā atļauj tirgot kategorijas “sertificētas sēklas”Baldus, Granny, KWS Aurum, Lavett, Minaret, Pasteur, Taifun, Thasos, Trappe, Tybalt un Zirrus šķirņu vasaras kviešu sēklas (Triticum aestivum), kuras neatbilst Direktīvas 66/402/EEK I pielikuma 7. punkta prasībām saistībā ar pārbaudi uz lauka.

Šo atļauju piešķir par maksimālo daudzumu līdz 330 tonnām un periodā, kas beidzas 2011. gada 30. aprīlī.

2.   Oficiālā etiķete atbilst Direktīvas 66/402/EEK marķēšanas prasībām, un tajā norādīts, ka sēklas neatbilst minētās direktīvas I pielikuma 7. punkta prasībām saistībā ar pārbaudēm uz lauka.

2. pants

1.   Jebkurš piegādātājs, kas vēlas laist tirgū 1. pantā minētās sēklas, iesniedz pieteikumu dalībvalstij, kurā viņš ir reģistrēts vai kurā veic importu. Pieteikumā norāda, cik lielu sēklu daudzumu piegādātājs grib laist tirgū.

2.   Attiecīgā dalībvalsts atļauj piegādātājam saskaņā ar 1. pantu laist tirgū sēklas, izņemot gadījumu, ja:

| a) | nav pietiekamu pierādījumu, lai apstrīdētu piegādātāja spējas laist tirgū to sēklu daudzumu, ko viņš norādījis atļaujas pieteikumā; vai |
| --- | --- |

a)

nav pietiekamu pierādījumu, lai apstrīdētu piegādātāja spējas laist tirgū to sēklu daudzumu, ko viņš norādījis atļaujas pieteikumā; vai

| b) | ņemot vērā ziņas, ko, piešķirot atļauju, sniedzis koordinators, kā minēts 3. panta trešajā daļā, tiktu pārsniegts kopējais maksimālais sēklu daudzums, kas minēts 1. panta 1. punktā. |
| --- | --- |

b)

ņemot vērā ziņas, ko, piešķirot atļauju, sniedzis koordinators, kā minēts 3. panta trešajā daļā, tiktu pārsniegts kopējais maksimālais sēklu daudzums, kas minēts 1. panta 1. punktā.

Saistībā ar b) apakšpunktu, ja atbilstīgi kopējam maksimālajam daudzumam varētu piešķirt atļauju par daļu no pieteikumā norādītā daudzuma, attiecīgā dalībvalsts piegādātājam var atļaut laist tirgū šo mazāko daudzumu.

3. pants

Dalībvalstis cita citai administratīvi palīdz piemērot šo lēmumu.

Nīderlande darbojas kā koordinators, lai nodrošinātu, ka sēklu daudzums, ko dalībvalstij atļauts laist tirgū Savienībā atbilstīgi šim lēmumam, nepārsniedz maksimālo sēklu daudzumu, kas minēts 1. panta 1. punktā.

Jebkura dalībvalsts, saņemot pieteikumu saskaņā ar 2. pantu, nekavējoties paziņo koordinatoram par pieteikumā norādīto daudzumu. Koordinators nekavējoties informē minēto dalībvalsti par to, vai atļaujas dēļ netiks pārsniegts maksimālais daudzums.

4. pants

Dalībvalstis nekavējoties informē Komisiju un pārējās dalībvalstis par daudzumiem, par kuriem tās ir izsniegušas tirdzniecības atļaujas saskaņā ar šo lēmumu.

5. pants

Šis lēmums zaudē spēku 2011. gada 30. aprīlī.

6. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2011. gada 16. martā

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

John DALLI

---

(1)  OV 125, 11.7.1966., 2309./66. lpp.

1

---

IV Tiesību akti, kas pieņemti pirms 2009. gada 1. decembra saskaņā ar EK līgumu, ES līgumu un Euratom līgumu

| 17.3.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 70/49 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 70/49

---

EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDES LĒMUMS

Nr. 329/09/COL

(2009. gada 15. jūlijs)

par Norvēģijas atbalsta shēmu apkures un elektroenerģijas taupīšanas pasākumiem privātās mājsaimniecībās, izmantojot alternatīvus atjaunojamās enerģijas avotus

(Norvēģija)

EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDE (1),

ŅEMOT VĒRĀ Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (2), jo īpaši tā 61.–63. pantu un 26. protokolu,

ŅEMOT VĒRĀ nolīgumu starp EBTA valstīm par Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidošanu (3), jo īpaši tā 24. pantu,

ŅEMOT VĒRĀ Uzraudzības un Tiesas nolīguma 3. protokola I daļas 1. panta 2. punktu un II daļas 4. panta 4. punktu, 6. pantu un 7. panta 3. punktu (4),

ŅEMOT VĒRĀ Iestādes pamatnostādnes par EEZ līguma 61. un 62. panta piemērošanu un interpretāciju (5),

ŅEMOT VĒRĀ Iestādes 2004. gada 14. jūlija Lēmumu Nr. 195/04/COL par īstenošanas noteikumiem, kas minēti Uzraudzības un Tiesas nolīguma 3. protokola II daļas 27. pantā (6),

PĒC TAM, kad ieinteresētās personas ir aicinātas iesniegt savus apsvērumus (7) atbilstīgi šiem pantiem un ņemot vērā šos apsvērumus,

tā kā:

I.   FAKTI

1.   PROCEDŪRA

Ar 2006. gada 13. oktobra vēstuli (lieta Nr. 393383) Norvēģijas Siltumenerģijas ražotāju apvienība (Varmeprodusentenes Forening) (8) iesniedza sūdzību, atsaucoties uz valsts atbalsta piešķiršanu saistībā ar Norvēģijas apkures un elektroenerģijas taupīšanas pasākumu shēmu privātās mājsaimniecībās, izmantojot alternatīvus atjaunojamās enerģijas avotus (9). Sūdzības iesniedzējs ir neatkarīga organizācija, kuras mērķis ir aizsargāt malkas krāšņu ražotāju intereses. Ar 2006. gada 19. oktobra vēstuli (lieta Nr. 395451) sūdzības iesniedzējs iesniedza papildu informāciju.

2007. gada 19. decembrī pēc vairākkārtējas vēstuļu apmaiņas (10) Iestāde nolēma uzsākt 3. protokola I daļas 1. panta 2. punktā noteikto procedūru. Iestādes Lēmums Nr. 716/07/COL par procedūras uzsākšanu tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un tā EEZ papildinājumā (11). Iestāde aicināja ieinteresētās personas iesniegt savus apsvērumus attiecībā uz šo lēmumu.

2008. gada 4. februārī Norvēģijas iestādes iesniedza savus apsvērumus (lieta Nr. 463573).

Iestāde saņēma arī ieinteresēto personu apsvērumus, ko 2008. gada 21. maijā, 26. maijā un 2009. gada 14. janvārī nosūtīja Norvēģijas iestādēm (attiecīgi lietas Nr. 477954, 477902 un 503830). Norvēģijas iestādes savu viedokli par šīm apsvērumiem iesniedza 2008. gada 25. jūnija, 2008. gada 4. jūlija un 2009. gada 6. marta vēstulēs (attiecīgi lietas Nr. 483303, 484722 un 511580).

Ar 2009. gada 2. aprīļa vēstuli sūdzības iesniedzējs iesniedza papildu informāciju (lieta Nr. 514264), kas Norvēģijas iestādēm tika nosūtīta 2009. gada 8. aprīlī (lieta Nr. 514886). Ar 2009. gada 7. maija vēstuli Norvēģijas iestādes iesniedza papildu apsvērumus (lieta Nr. 517749).

2009. gada 21. aprīlī Iestādes pārstāvji tikās ar pārstāvjiem no Norvēģijas Bioenerģētikas apvienības (12), neatkarīgas organizācijas, kuras mērķis ir veicināt bioenerģijas saprātīgu izmantošanu Norvēģijā. NOBIO2008. gada 21. maijā iesniedza savus apsvērumus attiecībā uz Iestādes lēmumu (lieta Nr. 477954).

2.   IEROSINĀTĀ PASĀKUMA APRAKSTS

2.1.   ALTERNATĪVĀS APKURES SHĒMA

Alternatīvās apkures shēmu ieviesa 2006. gadā (13). Norvēģijas iestādes paskaidroja, ka tās mērķis ir stimulēt mājsaimniecības ieguldīt līdzekļus jaunās, vidi saudzējošās apkures tehnoloģijās, kas Norvēģijas tirgū nav plaši izplatītas un ko izmantojot var samazināt elektroenerģijas patēriņu privātās mājsaimniecībās (14). Norvēģijas iestādes paskaidroja, ka alternatīvās apkures shēmā ir iekļautas tikai tādas apkures tehnoloģijas, kuras var aizvietot elektroenerģiju kā primāro enerģijas avotu. Shēmu piemēro granulu krāsnīm un katliem, ūdens apkures sistēmu siltumsūkņiem un kontroles sistēmām, lai samazinātu elektroenerģijas patēriņu. Šajā shēmā kopš 2008. gada augusta (15) ir iekļauti arī ar ūdens apkures sistēmām savienotu saules kolektoru iegādē ieguldītie līdzekļi.

Tiesības uz finansiālo atbalstu ir tikai tām mājsaimniecībām, kas ir ieguldījušas līdzekļus attiecīgajās apkures tehnoloģijās un kas iesniedz pieteikumus šāda atbalsta saņemšanai. Kompensācijas piešķir ex post, pēc tam, kad saņēmējs ir iesniedzis iegādi apliecinošu dokumentu. Privātās mājsaimniecības var pieprasīt kompensēt ne vairāk kā 20 % no faktiskajām un attaisnotajām izmaksām. Granulu krāšņu un elektronisko kontroles un regulēšanas sistēmu gadījumā šīs kompensācijas nedrīkst pārsniegt NOK 4 000. Siltumsūkņu, ar granulām kurināmo katlu un saules kolektoru gadījumā kompensācijas nedrīkst pārsniegt NOK 10 000.

Atbalsta shēmas pārvaldītājs ir valsts uzņēmums (statsforetak) Enova SF, kas pilnībā pieder Naftas un enerģētikas ministrijai.

2.2.   ATBALSTA PASĀKUMA TIESISKAIS PAMATS VALSTS TIESĪBU AKTOS

Atbalsta shēmas juridiskais pamats ir valsts budžets. Valsts atbalsta shēmu ar parlamenta priekšlikumu Nr. 82 (2005.–2006. g.) ierosināja Norvēģijas valdība, un parlaments to pieņēma 2006. gada septembrī. Atbalsta shēmai paredzēto budžetu, pieņemot ierosinājumus, grozīja ar parlamenta priekšlikumu Nr. 59 (2007.–2008. g.) un parlamenta priekšlikumu Nr. 1 (2008.–2009. g).

2.3.   BUDŽETS UN ILGUMS

Atbalsta shēmu ieviesa 2006. gadā, pamatojoties uz valsts parlamenta priekšlikumu Nr. 82 (2005.–2006. g.). Šo priekšlikumu valsts parlaments pieņēma 2006. gada 15. septembrī, piešķirot šim pasākumam finansējumu NOK 46 miljonu apmērā. Saskaņā ar Norvēģijas parlamenta priekšlikumu Nr. 22 (2006.–2007. g.) 2006. gada valsts budžeta pēdējās pārskatīšanas ietvaros atbalsta shēmai piešķirto finansējumu palielināja par NOK 25 miljoniem, kopumā līdz NOK 71 miljonam.

Uzņēmumam Enova šīs shēmas finansēšanai 2007. gadā nepiešķīra papildu līdzekļus, bet, tā kā 2006. gadā izmaksāja tikai NOK 2 miljonus, parlaments nolēma novirzīt atlikušos NOK 69 miljonus šīs shēmas 2007. gada budžetam.

2007. gadā izmaksāja NOK 40 miljonus. Atlikušos 2007. gadā neizmaksātos finanšu līdzekļus NOK 29 miljonu apmērā novirzīja 2008. gada budžetam. Papildus no valsts budžeta piešķīra NOK 31 miljonu (16). Tādējādi atbalsta shēmai 2008. gadā piešķirtais kopējais budžets sasniedza NOK 60 miljonus.

2008. gadā izmaksāja NOK 30 miljonus. Atlikušos NOK 30 miljonus novirzīja 2009. gada budžetam. Kopā ar jauno piešķīrumu no valsts budžeta NOK 40 miljonu apmērā (17) kopējais budžeta apjoms atbalsta shēmai 2009. gadam aptver NOK 70 miljonus.

Kopš ieviešanas brīža atbalsta shēmai kopumā no valsts budžeta ir piešķirti NOK 142 miljoni, no šīs summas NOK 72 miljonus izmaksāja līdz 2008. gada beigām. Atbalsta shēmai nav konkrēti noteikts īstenošanas termiņš (18).

2.4.   FORMĀLĀS IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRAS UZSĀKŠANAS PAMATOJUMS

Iestāde uzsāka formālo izmeklēšanas procedūru, pamatojoties uz to, ka alternatīvās apkures shēma varētu ietvert valsts atbalstu. Lai gan atbalsta tiešie saņēmēji ir gala patērētāji, šī shēma ir paredzēta, lai veicinātu īpašu apkures tehnoloģiju izmantošanu. Tāpēc Iestāde noskaidroja, vai valsts atbalstu netieši nepiešķir shēmā iekļauto apkures tehnoloģiju ražotājiem, importētājiem un/vai pārdevējiem.

Iestādei bija šaubas par to, vai šo shēmu var uzskatīt par saderīgu ar EEZ līguma darbību. Konkrētāk, Iestādei bija šaubas par to, vai šajā gadījumā varētu piemērot Pamatnostādnes par valsts atbalstu vides aizsardzībai, jo netiešais atbalsts nepalīdz samazināt elektroenerģijas apjomu, ko ražotāji un/vai importētāji izmanto ražošanas ciklā. Turklāt Iestāde noskaidroja, vai šo shēmu var uzskatīt par saderīgu ar EEZ līguma 61. panta 3. punkta c) apakšpunktu.

3.   NORVĒĢIJAS IESTĀŽU APSVĒRUMI

Norvēģijas iestādes apgalvo, ka alternatīvās apkures shēmas ietvaros piešķirtā atbalsta vienīgie saņēmēji ir privātas mājsaimniecības, kas nav uzņēmumi EEZ konkurences noteikumu izpratnē, un ka tāpēc nevar uzskatīt, ka šis pasākums ir valsts atbalsts EEZ līguma 61. panta 1. punkta izpratnē.

Norvēģijas iestādes apgalvo arī, ka šī shēma nav selektīva, jo atbalsta saņēmējam piešķirtās priekšrocības nosaka šīs sistēmas, kuras sastāvdaļa ir minētā shēma, būtība vai principi, un tāpēc to nevar uzskatīt par valsts atbalstu EEZ 61. panta 1. punkta izpratnē. Turklāt Norvēģijas iestādes apgalvo, ka šī shēma neizkropļo un nedraud izkropļot konkurenci, jo atbalsta shēmā iekļautās tehnoloģijas nevar uzskatīt par produktiem, kas aizvieto malkas krāsnis, un tāpēc tās neaizņem vietu šo produktu tirgū. Norvēģijas iestādes uzskata, ka konkrētais tirgus ir “tās tehnoloģijas, ar ko var aizvietot elektrisko apkuri un visu diennakti nodrošināt tādas pašas apkures ērtības, kā izmantojot elektrisko apkuri, jeb, tehniski izsakoties, bāzes slodzes apkures sistēmas” (19). Turpretī malkas krāsnis saskaņā ar iestāžu datiem var uzskatīt par papildu apkures avotu, ko izmanto papildus bāzes slodzes enerģijas avotam. Tādēļ malkas krāsnis ir jāuzskata par tā dēvētajām “maksimālās slodzes” apkures sistēmām.

Visbeidzot, ja Iestāde atzītu, ka šī shēma ir valsts atbalsts EEZ līguma 61. panta 1. punkta izpratnē, Norvēģijas iestādes apgalvo, ka, pamatojoties uz šīs shēmas attiecīgajiem mērķiem sociālajā un vides jomā, to var pamatot gan ar EEZ līguma 61. panta 2. punkta a) apakšpunktu, gan arī ar 61. panta 3. punkta c) apakšpunktu.

4.   TREŠO PERSONU IESNIEGTIE APSVĒRUMI

Iestāde saņēma divu ieinteresēto personu — Norvēģijas Siltumenerģijas ražotāju apvienības, kas ir sūdzības iesniedzējs, un Norvēģijas Bioenerģētikas apvienības NOBIO — apsvērumus.

4.1.   SŪDZĪBAS IESNIEDZĒJA APSVĒRUMI

Sūdzības iesniedzējs uzskata, ka alternatīvās apkures shēma ir nelikumīgs valsts atbalsts EEZ līguma 61. panta 1. punkta izpratnē. Tas apgalvo, ka atbalsts privātajām mājsaimniecībām ir jāuzskata par netiešām priekšrocībām shēmā iekļauto apkures tehnoloģiju ražotājiem, importētājiem. Konkrētāk – saskaņā ar sūdzības iesniedzēja sniegto informāciju kopš valsts atbalsta shēmas ieviešanas ir palielinājies granulu krāšņu pārdošanas apjoms. Sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka valsts atbalsta shēmas ieviešana granulu krāšņu ražotājiem, importētājiem un mazumtirgotājiem ir radījusi izdevību palielināt pārdošanas apjomus un peļņu.

Sūdzības iesniedzējs arī apgalvo, ka šis pasākums izkropļo vai draud izkropļot konkurenci, jo malkas krāsnis, kas ir pielīdzināmas granulu krāsnīm, nav iekļautas valsts atbalsta shēmā.

Visbeidzot, sūdzības iesniedzējs uzskata, ka valsts atbalsta shēmu tās pašreizējā veidā nevar pamatot ne ar EEZ līguma 61. panta 2. punkta a) apakšpunktu, ne arī ar 61. panta 3. punkta c) apakšpunktu.

4.2.   NORVĒĢIJAS BIOENERĢĒTIKAS APVIENĪBAS “NOBIO” APSVĒRUMI

NOBIO piekrīt Norvēģijas iestāžu viedoklim un uzskata, ka valsts atbalsta shēma ir saistīta ar tiešu finansiālu atbalstu privātām mājsaimniecībām, nevis uzņēmumiem, un tādējādi šī shēma neietver valsts atbalstu EEZ līguma 61. panta 1. punkta izpratnē.

Turklāt, ja Iestāde atzītu, ka šī shēma ir valsts atbalsts EEZ līguma 61. panta 1. punkta izpratnē, NOBIO apgalvo, ka, pamatojoties uz šīs shēmas attiecīgajiem mērķiem sociālajā un vides jomā, to var pamatot gan ar EEZ līguma 61. panta 2. punkta a) apakšpunktu, gan arī ar 61. panta 3. punkta c) apakšpunktu.

II.   NOVĒRTĒJUMS

1.   VALSTS ATBALSTA ESĪBA

EEZ līguma 61. panta 1. punktā ir noteikts:

“Ja vien šajā līgumā nav paredzēts citādi, ar līgumu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir EK dalībvalsts vai EBTA valsts, vai jebkādā veidā sniedz no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences traucējumus, dodot priekšroku atsevišķiem uzņēmumiem vai atsevišķu preču ražošanai, ciktāl šāds atbalsts ietekmē tirdzniecību starp līgumslēdzējām pusēm.”

Lai pasākumu uzskatītu par valsts atbalstu EEZ līguma 61. panta 1. punkta izpratnē, tam ir jāatbilst šādiem četriem kumulatīviem nosacījumiem: 1) atbalstu pasākumiem piešķir valsts vai no valsts līdzekļiem; 2) atbalsts tā saņēmējiem piešķir selektīvas ekonomiskas priekšrocības; 3) atbalsts izkropļo vai draud izkropļot konkurenci; un 4) iespējams, tas ietekmē tirdzniecību starp EEZ līgumslēdzējām pusēm.

1.1.   VALSTS LĪDZEKĻU IZMANTOŠANA

Alternatīvo apkures shēmu finansē Norvēģijas valsts, piešķirot līdzekļus no valsts budžeta. Tādējādi konkrētajiem pasākumiem atbalstu piešķir valsts, izmantojot valsts līdzekļus.

1.2.   ATBALSTS ATSEVIŠĶIEM UZŅĒMUMIEM VAI ATSEVIŠĶU PREČU RAŽOŠANAI

Lai valsts atbalstu uzskatītu par valsts atbalstu EEZ līguma 61. panta 1. punkta izpratnē, tam ir jāpiešķir ekonomiskas priekšrocības uzņēmumiem un jābūt selektīvam tādā nozīmē, ka tas atbalsta “atsevišķus uzņēmumus vai atsevišķu preču ražošanu”.

1.2.1.   
  Ekonomisku priekšrocību piešķiršana uzņēmumiem

Ekonomisku priekšrocību piešķiršana uzņēmumiem

Tādēļ vispirms ir jānoskaidro, vai konkrētā shēma piešķir ekonomiskas priekšrocības uzņēmumiem (20).

20

Alternatīvās apkures shēmas ietvaros piešķirtā atbalsta tiešie saņēmēji ir privātas mājsaimniecības, ko visumā nevar uzskatīt par uzņēmumiem EEZ līguma 61. panta 1. punkta izpratnē. Tomēr subsīdijas atsevišķām personām vai patērētājiem pēc savas definīcijas neizslēdz atbalsta esamību (21). Lai gan primārie tiešie atbalsta saņēmēji nav uzņēmumi, tomēr uzņēmumiem var būt piešķirtas netiešas priekšrocības. EEZ līguma 61. panta 1. punkta formulējums, kurā ir atsauce uz atbalstu, “ko piešķir [..] jebkādā citā veidā”, saskaņā ar Eiropas Komisijas praksi (22) un Eiropas Kopienu Tiesas (23) judikatūru (24) aptver tiešos, kā arī netiešos atbalstus. Tādēļ izvērtējums par to, vai uzņēmumiem netiek piešķirts netiešs atbalsts, jāveic, vērtējot katru konkrēto gadījumu atsevišķi.

21

22

23

24

Alternatīvās apkures shēma ir paredzēta, lai atbalstītu īpašu apkures tehnoloģiju izmantošanu (25). Tāpēc šajā gadījumā jānovērtē, vai tie uzņēmumi, kas darbojas shēmā iekļauto tehnoloģiju nozarē, negūst netiešas ekonomiskas priekšrocības, kas varētu attiekties uz EEZ līguma 61. panta 1. punkta darbības jomu.

25

EEZ līguma 61. panta 1. punkts neizšķir valsts intervences pasākumus pēc to iemesla vai mērķa, bet tikai definē tos atkarībā no to ietekmes (26). Tāpēc ir jānoskaidro, vai alternatīvās apkures shēma piešķir netiešas ekonomiskas priekšrocības uzņēmumiem, kuri darbojas shēmā iekļauto apkures tehnoloģiju nozarēs.

26

Iestāde nepiekrīt Norvēģijas iestāžu viedoklim, ka atbalsts ir netiešs, ja tā galīgais un galvenais mērķis ir nodrošināt atbalstu uzņēmumiem, un tādējādi tikai shēmas, kas ir izstrādātas, lai apietu aizliegumu sniegt valsts atbalstu, var uzskatīt par netiešu atbalstu.

Šajā konkrētajā gadījumā privātajām mājsaimniecībām piešķirtās subsīdijas ieguldījumiem īpašās alternatīvās apkures tehnoloģijās, kurās izmanto atjaunojamās enerģijas avotus, ir ekonomisks stimuls, kas mudina iegādāties šos produktus. Šis pasākums stimulē patērētājus elektriskās apkures vietā izvēlēties alternatīvas apkures sistēmas (27). Patērētāju pieprasījuma palielināšanās var palielināt šo tehnoloģiju nozares peļņu, un šis apstāklis uzņēmumiem, kas darbojas shēmā iekļauto tehnoloģiju nozarē, piešķir priekšrocības attiecībā pret citiem uzņēmumiem (28).

27

28

Apstāklis, ka patērētāji var izvēlēties starp atbalsta shēmā iekļautajām tehnoloģijām, nenozīmē to, ka ir izslēgta saistība starp valsts tiešo atbalstu patērētājam un attiecīgajiem uzņēmumiem piešķirtajām priekšrocībām (29).

29

Lai gan tās ir netiešas priekšrocības, alternatīvās apkures shēma ir radīta, lai veidotu tiešu saikni starp atbalsta piešķiršanu patērētājam un attiecīgās tehnoloģijas iegādi. Lai saņemtu kompensāciju, patērētājs uzņēmumam Enova SF iesniedz kādas alternatīvās apkures shēmā iekļautās tehnoloģijas iegādi apliecinošu dokumentu.

Enova SF

Ņemot vērā iepriekš minēto, Iestāde uzskata, ka alternatīvās apkures shēma piešķir netiešas ekonomiskas priekšrocības uzņēmumiem, kas darbojas tādu alternatīvu apkures sistēmu nozarē, kurās izmanto atjaunojamās enerģijas avotus.

1.2.2.   
  Selektivitātes kritērijs

Selektivitātes kritērijs

Tālāk jāizvērtē, vai šis pasākums ir selektīvs, citiem vārdiem sakot, vai tas atbalsta “atsevišķus uzņēmumus vai atsevišķu preču ražošanu”.

Iestāde uzskata, ka alternatīvās apkures shēma ir selektīva tāpēc, ka tā atbalsta (netieši) tikai uzņēmumus, kas darbojas tādu alternatīvu apkures tehnoloģiju nozarē, kurās izmanto atjaunojamās enerģijas avotus (t. i., granulu krāsnis un katlus, siltumsūkņus, ar ūdens apkures sistēmām savienotus saules kolektorus un kontroles sistēmas, lai samazinātu elektroenerģijas patēriņu). Nekādi citi uzņēmumi, tostarp tie, kas darbojas citu apkures tehnoloģiju nozarēs, kur izmanto atjaunojamās enerģijas avotus, nevar gūt priekšrocības no subsīdijām, ko izmaksā šīs shēmas ietvaros (30).

30

Norvēģijas iestādes uzskata, ka alternatīvās apkures shēmas piešķirtās priekšrocības nosaka šīs sistēmas, kuras sastāvdaļa ir minētā shēma, būtība vai principi. Iestāde neatbalsta šo viedokli.

Eiropas Kopienu Tiesa un EBTA Tiesa konsekventi ir noteikušas, ka pasākumi, kas piešķir priekšrocības atsevišķiem saņēmējiem, nav selektīvi, ja tos nosaka šīs sistēmas, kuras sastāvdaļa ir minētā shēma, būtība vai principi (31). Lai pasākumu atzītu par selektīvu sistēmas būtības dēļ, jābūt vispārējai sistēmai, uz ko tas attiecas. Turklāt judikatūra galveno uzmanību pievērsa novērtējumam, vai attiecīgo pasākumu var pamatot ar vispārējas sistēmas būtību un raksturu, kas nosaka, vai tā nav shēma, kas zināmā mērā samazina nodokļus un nodevas, vai līdzīga, daudz plašāk pielietojama sistēma. Norvēģijas iestādes nav iesniegušas nekādus pierādījumus par vispārējo sistēmu, uz ko attiecas atbalsta pasākums. Alternatīvā apkures shēma netieši piešķir priekšrocības atsevišķiem uzņēmumiem, kas darbojas atbalsta shēmā iekļauto tehnoloģiju nozarē. Tāpēc, ņemot vērā iepriekš minēto, Iestādei jāsecina, ka šis atbalsta pasākums ir selektīvs EEZ līguma 61. panta 1. punkta izpratnē.

31

1.3.   KONKURENCES IZKROPĻOJUMI UN IETEKME UZ TIRDZNIECĪBU STARP LĪGUMSLĒDZĒJĀM PUSĒM

Lai pasākums būtu uzskatāms par valsts atbalstu, tam ir jārada konkurences izkropļojumi un jāietekmē tirdzniecība starp EEZ līgumslēdzējām pusēm.

Iestādei nav jāpierāda, ka valsts atbalsts tiešām ietekmē tirdzniecību EEZ valstu starpā un ka patiešām ir radīti konkurences izkropļojumi, bet tikai jāpārbauda, vai valsts atbalsts var ietekmēt šādu tirdzniecību un draud izkropļot konkurenci (32). Jebkurš piešķīrums atbalsta veidā jebkuram uzņēmumam, kas darbojas EEZ, var radīt konkurences izkropļojumus un ietekmēt tirdzniecību (33).

32

33

Alternatīvās apkures shēma (netieši) piešķir priekšrocības atsevišķiem uzņēmumiem, kas darbojas tādu alternatīvu apkures tehnoloģiju nozarē, kurās izmanto atjaunojamās enerģijas avotus. Patērētāju pieprasījuma veicināšana, stimulējot tos iegādāties shēmā iekļautās tehnoloģijas, ir alternatīvās apkures shēmas raksturīgākā sastāvdaļa.

Turklāt saskaņā ar Iestādes rīcībā esošajiem skaitļiem pēc šīs shēmas ieviešanas Norvēģijā, piemēram, vienas shēmā iekļautās tehnoloģijas — granulu krāšņu — pārdošanas apjoms ir palielinājies un līdzsvarojies. Turpretī shēmā neiekļautās tehnoloģijas — malkas krāšņu — ražošanas nozarē tajā pašā laika posmā nav novērota līdzīga pozitīva attīstība.

Šo iemeslu dēļ var secināt, ka valsts atbalsts draud izkropļot konkurenci.

Attiecībā uz apstākļiem, kas ietekmē tirdzniecību: ja valsts atbalsts stiprina kāda uzņēmuma stāvokli attiecībā pret citiem uzņēmumiem, kas konkurē EEZ iekšējā tirdzniecībā, pēdējie minētie jāuzskata par šā atbalsta ietekmētiem (34).

34

Apkures tehnoloģiju nozares uzņēmumi darbojas Eiropas tirgū, tāpēc alternatīvās apkures shēma ietekmē tirdzniecību starp līgumslēdzējām pusēm EEZ līguma 61. panta 1. punkta izpratnē.

Tāpēc ir jāsecina, ka šis valsts atbalsts draud izkropļot konkurenci un var ietekmēt tirdzniecību starp EEZ līgumslēdzējām pusēm.

1.4.   SECINĀJUMS

Iestāde uzskata, ka Norvēģijas alternatīvās apkures shēma ir uzskatāma par valsts atbalstu EEZ līguma 61. panta 1. punkta izpratnē.

2.   PROCEDŪRAS PRASĪBAS

PROCEDŪRAS PRASĪBAS

Saskaņā ar 3. protokola I daļas 1. panta 3. punktu “EBTA Uzraudzības iestāde ir savlaicīgi jāinformē par jebkādiem plāniem piešķirt vai mainīt atbalstu, lai tā varētu iesniegt savus apsvērumus [..]. Attiecīgās valsts ierosinātie pasākumi nestājas spēkā pirms galīgā lēmuma pieņemšanas procedūrā.”

Norvēģijas iestādes nav paziņojušas Iestādei par alternatīvās apkures shēmu pirms tās stāšanās spēkā. Tāpēc Iestāde secina, ka Norvēģijas iestādes nav ievērojušas 3. protokola I daļas 1. panta 3. punktā noteiktos pienākumus.

3.   ATBALSTA SADERĪBA

ATBALSTA SADERĪBA

Norvēģijas iestādes apgalvo, ka valsts atbalstu var pamatot ar EEZ līguma 61. panta 2. punkta a) apakšpunktu vai ar 61. panta 3. punkta c) apakšpunktu saistībā ar Iestādes Pamatnostādnēm par valsts atbalstu vides aizsardzībai.

3.1.   SADERĪBA AR EEZ LĪGUMA 61. PANTA 2. PUNKTA A) APAKŠPUNKTU

Saskaņā ar EEZ līguma 61. panta 2. punkta a) apakšpunktu “sociālais” atbalsts ir saderīgs ar Līguma darbību, ja to “piešķir individuāliem patērētājiem ar noteikumu, ka to piešķir bez diskriminācijas attiecībā uz konkrēto ražojumu izcelsmi”.

Iestāde norāda, ka atkāpes no valsts atbalsta aizlieguma ir jāinterpretē precīzi. Norvēģijas alternatīvās apkures shēma aptver visas privātās mājsaimniecības. Iestāde uzskata, ka, lai atzītu, ka shēma ir saderīga ar EEZ līguma 61. panta 2. punkta a) apakšpunktu, tai jābūt sociālai pēc savas būtības, tas nozīmē, ka tai ir jāpiešķir priekšrocības mazāk priviliģētajām iedzīvotāju grupām (35). Tā kā šis pasākums ir pieejams visām privātajām mājsaimniecībām pēc principa “kas pirmais ierodas, tas pirmais arī saņem”, nevar uzskatīt, ka šī shēma ir sociāla pēc savas būtības EEZ līguma 61. panta 2. punkta a) apakšpunkta izpratnē.

35

3.2.   SADERĪBA AR EEZ LĪGUMA 61. PANTA 3. PUNKTA C) APAKŠPUNKTU

Saskaņā ar EEZ līguma 61. panta 3. punkta c) apakšpunktu atbalstu var uzskatīt par saderīgu ar EEZ līguma darbību, ja tas “sekmē atsevišķu saimniecisko darbību vai atsevišķu tautsaimniecības jomu attīstību, ja šāda palīdzība nepasliktina tirdzniecības apstākļus tiktāl, ka tie būtu pretrunā vispārējām interesēm”.

3.2.1.   
  Pamatnostādnes vides aizsardzībai

Pamatnostādnes vides aizsardzībai

Iestāde ir publicējusi pamatnostādnes, kur noteikti kritēriji, kādus tā piemēros, novērtējot, vai vides aizsardzībai paredzētie valsts atbalsta pasākumi ir atzīstami par saderīgiem ar EEZ līguma darbību saskaņā ar EEZ līguma 61. panta 3. punkta c) apakšpunktu. Alternatīvās apkures shēmu ieviesa 2006. gadā. Toreiz piemēroja Iestādes pamatnostādnes vides aizsardzībai, kurās jaunākie grozījumi izdarīti 2001. gada 23. maijā (36). 2008. gada 16. jūlijā Iestāde pieņēma jaunas pamatnostādnes vides aizsardzībai (37), kuras piemēro no šā datuma. Tādējādi shēma, kas aptver abus minētos laika posmus, ir jāvērtē, ņemot vērā abus šos dokumentus un saskaņā ar principiem, kas noteikti 2001. gada pamatnostādņu 74. punktā un 2008. gada pamatnostādņu 205. punktā.

36

37

Tomēr situācija, kad netiešs atbalsts piešķir priekšrocības atsevišķiem privātās mājsaimniecībās izmantojamu apkures iekārtu ražotājiem, importētājiem un/vai pārdevējiem, nav paredzēta ne 2001. gada pamatnostādnēs, ne arī 2008. gada pamatnostādnēs.

3.2.2.   
  Tieša saderība ar EEZ līguma 61. panta 3. punkta c) apakšpunktu

Tieša saderība ar EEZ līguma 61. panta 3. punkta c) apakšpunktu

Tā kā ne 2001., ne arī 2008. gada pamatnostādnes nevar tieši piemērot Norvēģijas alternatīvās apkures shēmai, Iestāde novērtēs šīs shēmas tiešo saderību ar EEZ līguma 61. panta 3. punkta c) apakšpunktu (38). Atkāpes EEZ līguma 61. panta 3. punkta c) apakšpunkta izpratnē ir jāinterpretē precīzi (39), un tās var atļaut tikai tajā gadījumā, ja var pierādīt, ka atbalsts kalpos vispārējām interesēm, ko nevar nodrošināt, tikai piemērojot parastos tirgus nosacījumus. Tā saukto “kompensācijas pamatojuma principu” apstiprināja Eiropas Kopienu Tiesa Philip Morris lietā (40).

38

39

Philip Morris

40

Novērtējot valsts atbalsta saderību, būtībā ir jāsamēro atbalsta negatīvā ietekme uz konkurenci ar tā pozitīvo ietekmi vispārējo interešu vārdā (41). Var uzskatīt, ka valsts atbalsta shēma ir saderīga ar EEZ līguma 61. panta 3. punkta c) apakšpunktu, ja:

41

| — | tai ir precīzi definēts vispārējas intereses mērķis, |
| --- | --- |

—

tai ir precīzi definēts vispārējas intereses mērķis,

| — | tā ir rūpīgi plānota, lai sasniegtu vispārējo interešu mērķi, un tā ir piemērots instruments šā mērķa sasniegšanai, tās radītā ietekme ir stimulējoša, un tā ir samērīga, |
| --- | --- |

—

tā ir rūpīgi plānota, lai sasniegtu vispārējo interešu mērķi, un tā ir piemērots instruments šā mērķa sasniegšanai, tās radītā ietekme ir stimulējoša, un tā ir samērīga,

| — | tā neizkropļo konkurenci un tirdzniecību EEZ tādā mērā, kas ir pretrunā vispārējām interesēm (42). |
| --- | --- |

—

tā neizkropļo konkurenci un tirdzniecību EEZ tādā mērā, kas ir pretrunā vispārējām interesēm (42).

42

Iestādei jāizvērtē, vai šā pasākuma mērķis atbilst vispārējo interešu mērķim un, ja tā ir, vai tā ir vismazāk izkropļojošā metode šā mērķa sasniegšanai.

Alternatīvās apkures sistēmas mērķis ir vides aizsardzība, stimulējot patērētājus ieguldīt līdzekļus un iegādāties vidi saudzējošas tehnoloģijas, kas nav plaši izplatītas Norvēģijas tirgū. Norvēģijas iestādes apgalvo, ka alternatīvās apkures tehnoloģiju plašāka izplatība Norvēģijas tirgū samazinās Norvēģijas mājsaimniecībā patērēto elektroenerģijas daudzumu. Privātās mājsaimniecībās apkurei izmantotā elektroenerģijas apjoma samazināšanu un tādu alternatīvu apkures sistēmu izmantošanas stimulēšanu, kurās lieto atjaunojamās enerģijas avotus, var uzskatīt par saprātīgu mērķi vides jomā.

EEZ līguma preambulas devītais apsvērums nosaka vides saglabāšanas, aizsardzības un vides kvalitātes uzlabošanas vispārējo mērķi, lai nodrošinātu dabas resursu pareizu un saprātīgu izmantošanu, balstoties uz ilgtspējīgas attīstības principu. Iestāde uzskata, ka šī atbalsta shēma, kuras mērķis ir patērējamo elektroenerģiju aizvietot ar atjaunojamās enerģijas avotiem, atbilst vispārējas intereses mērķim.

Kritēriji, kas nosaka attiecīgās tehnoloģijas iekļaušanu šajā shēmā, ir formulēti, pamatojoties uz apstākli, vai attiecīgā tehnoloģija var aizvietot elektrisko apkuri. Norvēģijas iestādes paskaidroja, ka alternatīvās apkures shēmā var iekļaut tikai tā sauktās “bāzes slodzes apkures sistēmas”. Saskaņā ar Norvēģijas iestāžu definīciju par “bāzes slodzes” apkures sistēmām var uzskatīt “tādas tehnoloģijas, ar ko var aizvietot elektrisko apkuri un visu diennakti nodrošināt tādas pašas apkures ērtības, kā izmantojot elektrisko apkuri” (43).

43

Norvēģijas iestādes paskaidroja, ka shēmā ietvertajām alternatīvajām apkures tehnoloģijām, kas izmanto atjaunojamās enerģijas avotus, piemīt trīs raksturīgākās īpašības: to izplatība Norvēģijas tirgū ir ierobežota, tās spēj aizvietot elektrisko apkuri un tās prasa minimālu lietotāja līdzdalību. Iestāde atzīmē, ka ne visas alternatīvās apkures shēmā iekļautās tehnoloģijas ir piemērotas, lai pilnībā aizvietotu elektrisko apkuri (44). Tomēr Norvēģijas iestādes ir uzskatījušas, ka shēmā iekļautās tehnoloģijas ir labāk piemērotas, lai pastāvīgi samazinātu mājsaimniecībās apkurei izmantotās elektroenerģijas patēriņu.

44

Patērētāju subsidēšana, mudinot tos savām mājsaimniecībām elektrisko apkures sistēmu vietā iegādāties alternatīvas apkures sistēmas, kurās izmanto atjaunojamās enerģijas avotus, šķiet, ir atbilstīgs instruments, ar kā palīdzību tieši var ietekmēt patērētāju uzvedību. Bez alternatīvās apkures shēmas ietvaros piešķirtā atbalsta patērētāju pieprasījums tajā pašā laika posmā nemainītos par labu apkures tehnoloģijām, kurās izmanto atjaunojamās enerģijas avotus.

Ja nav īstenoti atsevišķi videi draudzīgi pasākumi, valsts atbalstu principā var uzskatīt par saderīgu (45). Alternatīvās apkures shēmas mērķis ir stimulēt patērētājus ieguldīt līdzekļus vidi saudzējošu tehnoloģiju iegādē, kas ir piemērotas, lai samazinātu elektroenerģijas patēriņu un kas nav plaši izplatītas Norvēģijas mājsaimniecībā izmantojamo apkures iekārtu tirgū.

45

Turklāt Iestāde atzīst, ka atbalsta apjoms ir ierobežots līdz minimumam, kas nepieciešams, lai stimulētu patērētājus elektrisko apkures sistēmu vietā izvēlēties alternatīvus atjaunojamās apkures avotus, kas iekļauti shēmā. Alternatīvās apkures shēma paredz kompensēt ne vairāk kā 20 % no faktiskajām attiecināmajām izmaksām; šī kompensācija atkarībā no apkures tehnoloģijas veida nedrīkst pārsniegt NOK 4 000 vai NOK 10 000. Maksimālā summa, ko piešķir alternatīvas apkures tehnoloģijas iegādei, ir samērojama ar attiecīgās tehnoloģijas izmaksām.

Tāpēc Iestāde uzskata, ka šī atbalsta shēma ir rūpīgi plānota, lai sasniegtu vispārējas intereses mērķi vides jomā.

Visbeidzot, ir jāizvērtē, vai iespējamie konkurences un tirdzniecības izkropļojumi Eiropas Ekonomikas zonā ir pretrunā vispārējām interesēm.

Subsīdijas izmaksā tieši patērētājiem, kas brīvi var izvēlēties starp vairākiem produktiem, kuri atbilst šīs shēmas objektīvajiem kritērijiem, un neatkarīgi no uzņēmuma, kas piedāvā šo alternatīvo apkures tehnoloģiju. Tādējādi alternatīvās apkures shēma novērš nevajadzīgus konkurences un tirdzniecības izkropļojumus EEZ shēmā iekļauto tehnoloģiju nozarē.

Sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka šī shēma izkropļo konkurenci, jo tajā ir iekļautas granulu krāsnis, nevis malkas krāsnis. Sūdzības iesniedzējs uzskata, ka malkas krāsnis ir granulu krāsnīm identiska tehnoloģija, un tās būtu jāiekļauj shēmā. Turpretī Norvēģijas iestādes apgalvo, ka malkas krāsnis neatbilst alternatīvajā apkures shēmā noteiktajiem objektīvajiem kritērijiem. Iestāde uzskata, ka, lai gan sūdzības iesniedzējam varētu būt taisnība jautājumā par konkurenci starp malkas krāsnīm un visām vai vismaz dažām atbalsta shēmā iekļautajām tehnoloģijām, tai šķiet, ka malkas krāsnis neatbilst šīs shēmas prasībām attiecībā uz subsīdiju piešķiršanu. Šajā sakarā Iestāde neapšauba atbalsta shēmā noteiktos objektīvos kritērijus un Norvēģijas iestāžu novērtējumu, kas nosaka, kuras apkures tehnoloģijas ir labāk piemērotas shēmā paredzēto vides mērķu sasniegšanai. Alternatīvās apkures shēma balstās uz trim atbilstības kritērijiem (ierobežota izplatība tirgū, spēja aizvietot elektroenerģiju kā primāro enerģijas avotu un minimāla lietotāja līdzdalība). Malkas krāsnis, šķiet, neatbilst gandrīz nevienam no šiem kritērijiem. Turklāt Iestāde atzīst, ka malkas krāsnis Norvēģijā jau ir plaši izplatīta tehnoloģija. Tādējādi Iestāde uzskata, ka atbalsta shēmā noteiktie atbilstības kritēriji ir objektīvi pamatoti un ka shēma nepārkāpj citus EEZ līguma noteikumus, tostarp noteikumus attiecībā uz diskrimināciju tautības dēļ vai vienlīdzīgu attieksmi. Turklāt Iestāde uzskata, ka Norvēģijas iestādes ir samazinājušas negatīvo ietekmi uz konkurenci, nosakot relatīvi zemu atbalsta intensitātes līmeni. Tāpēc Iestāde uzskata, ka iespējamie konkurences izkropļojumi, kas varētu rasties attiecībā uz malkas krāsnīm un citām iespējamajām tehnoloģijām, nav pretrunā vispārējiem mērķiem un šķiet attaisnojami, pamatojoties uz jau veikto samērīguma pārbaudi.

Šo iemeslu dēļ Iestāde uzskata, ka minētajai shēmai ir precīzi definēts vispārējas intereses mērķis; tā ir rūpīgi plānota shēma vispārējas intereses mērķa sasniegšanai, un šajā sakarā tā ir piemērots, stimulējošs un samērīgs instruments; un, visbeidzot, tā neizkropļo konkurenci un tirdzniecību EEZ tādā mērā, kas ir pretrunā vispārējām interesēm. Tādēļ Iestāde uzskata, ka šī shēma ir pamatojama ar EEZ līguma 61. panta 3. punkta c) apakšpunktu.

4.   SECINĀJUMS

SECINĀJUMS

Saskaņā ar iepriekš minētajiem apsvērumiem Iestāde secina, ka Norvēģijas atbalsta shēma apkures un elektroenerģijas taupīšanas pasākumiem privātās mājsaimniecībās, izmantojot alternatīvus atjaunojamās enerģijas avotus, ir uzskatāma par valsts atbalstu EEZ līguma 61. panta 1. punkta izpratnē un ir saderīga ar EEZ līguma 61. panta 3. punkta c) apakšpunktu.

Norvēģijas iestādēm tiek atgādināts par pienākumu sniegt gada pārskatus par shēmas īstenošanas gaitu saskaņā ar 3. protokola II daļas 21. pantu, to lasot saistībā ar Lēmuma Nr. 195/04/COL 6. pantu.

Norvēģijas iestādēm arī tiek atgādināts, ka tām ir jāpaziņo Iestādei par visiem plāniem grozīt šo atbalsta shēmu,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Norvēģijas atbalsta shēma apkures un elektroenerģijas taupīšanas pasākumiem privātās mājsaimniecībās, izmantojot alternatīvus atjaunojamās enerģijas avotus, ir valsts atbalsts EEZ līguma 61. panta 1. punkta izpratnē. Atbalsta shēma ir saderīga ar EEZ līguma darbību, pamatojoties uz EEZ līguma 61. panta 3. punkta c) apakšpunktu.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Norvēģijas Karalistei.

3. pants

Autentisks ir tikai teksts angļu valodā.

Briselē, 2009. gada 15. jūlijā

EBTA Uzraudzības iestādes vārdā –

priekšsēdētājs

Per SANDERUD

kolēģijas loceklis

Kristján A. STEFÁNSSON

---

(1)  Turpmāk – Iestāde.

1

(2)  Turpmāk – EEZ līgums.

2

(3)  Turpmāk – Uzraudzības un Tiesas nolīgums.

3

(4)  Turpmāk – 3. protokols.

4

(5)  Pamatnostādnes EEZ līguma 61. un 62. panta un Uzraudzības un Tiesas nolīguma 3. protokola 1. panta piemērošanai un interpretācijai, kuras Iestāde pieņēma un izdeva 1994. gada 19. janvārī, publicētas
  Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (turpmāk – OV) L 231, 3.9.1994., 1. lpp., un EEZ papildinājumā Nr. 32, 3.9.1994., 1. lpp. Turpmāk – Valsts atbalsta pamatnostādnes. Valsts atbalsta pamatnostādņu atjauninātā versija ir publicēta Iestādes tīmekļa vietnē: http://www.eftasurv.int/fieldsofwork/fieldstateaid/guidelines/

5

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

(6)  2004. gada 14. jūlija Lēmums Nr. 195/04/COL, publicēts OV L 139, 25.5.2006., 37. lpp., un tā grozījumi Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ papildinājumā Nr. 26, 25.5.2006., 1. lpp. Lēmuma konsolidētā versija ir publicēta Iestādes tīmekļa vietnē: http://www.eftasurv.int/fieldsofwork/fieldstateaid/legaltext/

6

Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša

(7)  Publicēts OV C 96, 17.4.2008., 14. lpp., un EEZ papildinājumā Nr. 20, 17.4.2008., 58. lpp.

7

(8)  Turpmāk – sūdzības iesniedzējs.

8

(9)  Turpmāk – alternatīvās apkures shēma.

9

(10)  Sīkāka informācija par Iestādes un Norvēģijas iestāžu vairākkārtējo vēstuļu apmaiņu ir pieejama Iestādes lēmumā uzsākt formālo izmeklēšanas procedūru, Lēmums Nr. 716/07/COL.

10

(11)  Publicēts OV C 96, 17.4.2008., 14. lpp., un EEZ papildinājumā Nr. 20, 17.4.2008., 58. lpp.

11

(12)  Turpmāk – NOBIO.

12

NOBIO.

(13)  Papildu informācija ir atrodama organizācijas Enova SF tīmekļa vietnē: http://www.minenergi.no/ un http://www.minenergi.no/sitepageview.aspx?sitePageID = 1062

13

Enova SF

(14)  Parlamenta priekšlikums Nr. 82 (2005.–2006. g.), Naftas un enerģētikas ministrijas 2006. gada 25. augusta paziņojums presei Nr. 98/06 un 2006. gada 14. septembra paziņojums Nr. 107/06.

14

(15)  Skatīt Parlamenta priekšlikumu Nr. 1 (2008.–2009. g.), 56. lpp.

15

(16)  Parlamenta priekšlikums Nr. 59 (2007.–2008. g.), 123. lpp.

16

(17)  Parlamenta priekšlikums Nr. 1 (2008.–2009. g.), 56. lpp.

17

(18)  Parlamenta priekšlikumā Nr. 59 (2007.–2008. g.) Norvēģijas iestādes atzīmē, ka šī shēma tiks pārskatīta saskaņā ar Iestādes galīgo lēmumu.

18

(19)  Norvēģijas Naftas un enerģētikas ministrijas 2007. gada 15. janvāra vēstule (lieta Nr. 406849), 5. lpp.

19

(20)  Kopienas konkurences tiesībās uzņēmumi definēti kā ekonomiski aktīvas vienības neatkarīgi no to juridiskā statusa; skatīt, piemēram, spriedumu lietā C-41/90, Höfner un Elser, 1991, ECR I-1979, 21. punkts.

20

Höfner

Elser

ECR

(21)  Lieta C-156/98, Vācija pret Komisiju, 2000, ECR I-6857.

21

ECR

(22)  Turpmāk – Komisija.

22

(23)  Lieta C-156/98, Vācija pret Komisiju, 2000, ECR I-6857; lieta C-382/99, Nīderlande pret Komisiju, 2002, ECR I-5163; lieta C-457/00, Beļģija pret Komisiju, 2003, ECR I-6931, 57. punkts; skatīt arī ģenerāladvokāta Jacobs atzinumu lietā C-457/00, 59. punkts.

23

ECR

ECR

ECR

Jacobs

(24)  Turpmāk – EKT.

24

(25)  Parlamenta priekšlikums Nr. 82 (2005.–2006. g.), 1. lpp.

25

(26)  Lieta C-382/99, Nīderlande pret Komisiju, 61. punkts; 2008. gada 22. decembra spriedums lietā C-487/06, British Aggregates Association pret Komisiju, 87. punkts.

26

British Aggregates Association

(27)  Līdzīgu argumentāciju skatīt Komisijas 2007. gada 24. janvāra Lēmumā C(2006) 6630, lietā N 270/2006, 40. punkts.

27

(28)  Skatīt Komisijas 2006. gada 26. aprīļa Lēmumu C(2006) 1519 lietā N 142/2005, 3.1. punkts.

28

(29)  Skatīt Komisijas 2007. gada 24. janvāra Lēmumu C(2006) 6630 lietā N 270/2006, 43. punkts.

29

(30)  Turpat, 46.–47. punkts.

30

(31)  Lieta C-143/99, Adria-Wien pipeline GmbH un Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke GmbH, 2001, ECR I-8365, 42. punkts; un EBTA spriedums apvienotajās lietās E-5/04, E-6/04 un E-7/04, Fesil un Finnfjord un citi pret EBTA Uzraudzības iestādi, 2005, EFTA Court Report, 117. lpp., 77. punkts.

31

Adria-Wien pipeline GmbH

Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke GmbH

ECR

Fesil

Finnfjord

EFTA Court Report

(32)  Skatīt EBTA Tiesas spriedumu apvienotajās lietās E-5/04, E-6/04 un E-7/04, Fesil un Finnfjord un citi pret EBTA Uzraudzības iestādi, 2005, EFTA Court Report, 117. lpp., 93. punkts; lietu C-372/97, Itālija pret Komisiju, 2004, ECR I-3679, 44. punkts; un lietu C-66/02, Itālija pret Eiropas Komisiju, 2005, ECR I-10901, 112. punkts.

32

Fesil

Finnfjord

EFTA Court Report

ECR

ECR

(33)  Apvienotās lietas T-92/00 un T-103/00, Diputación Foral de Álava un citi pret Komisiju, 2002, ECR II-1385, 72. punkts.

33

Diputación Foral de Álava

ECR

(34)  Lieta E-6/98, Norvēģijas valdība pret EBTA Uzraudzības iestādi, Rec., 1999, 74. lpp., 58. punkts; un lieta 730/79, Philip Morris pret Komisiju, 1980, ECR I-2671, 11. punkts; skatīt arī lietu C-75/97, Beļģija pret Komisiju, 1999, ECR I-3671, 47. punkts, un lietu T-217/02, Ter Lembeek pret Komisiju, 2006, ECR II-4483, 181. punkts.

34

Rec

Philip Morris

ECR

ECR

Ter Lembeek

ECR

(35)  Skatīt, piemēram, Vadlīnijas EK līguma 92. un 93. panta piemērošanai un EEZ līguma 61. pantu par valsts atbalstu aviācijas nozarē (OV C 350, 10.12.1994., 7. lpp., III daļa, 3. nodaļa).

35

(36)  Turpmāk – 2001. gada pamatnostādnes.

36

(37)  Turpmāk – 2008. gada pamatnostādnes.

37

(38)  Skatīt lietu T-288/97, Regione Autonoma Friuli Venezia Giulia pret Komisiju, 2001, ECR II-1169, 72. punkts.

38

Regione Autonoma Friuli Venezia Giulia

ECR

(39)  Lieta C-301/96, Vācija pret Komisiju, 2003, ECR I-9919, 66. un 105. punkts.

39

ECR

(40)  Lieta 730/79, Philip Morris pret Komisiju, 1980, ECR I-2671.

40

Philip Morris

ECR

(41)  Skatīt Komisijas 2005. gada 7. jūnija Valsts atbalsta rīcības plānu COM(2005) 107, 11. punktu.

41

(42)  Skatīt Komisijas 2007. gada 24. janvāra Lēmumu C(2006) 6630 lietā N 270/2006, 67. punktu.

42

(43)  Norvēģijas Naftas un enerģētikas ministrijas 2007. gada 15. janvāra vēstule (lieta Nr. 406849), 5. lpp.

43

(44)  Piemēram, saskaņā ar Enova SF ieteikumiem pircējiem par saules kolektoriem, kas savienoti ar ūdens apkures sistēmām (šī tehnoloģija ir iekļauta shēmā), minētās sistēmas var apmierināt tikai līdz 50 % no mājsaimniecību kopējām apkures vajadzībām. Ja saules kolektoriem ir nodrošināts pietiekams saules enerģijas daudzums, tad saules kolektori var darboties nepārtrauktā režīmā bez pastāvīgas uzraudzības, un darbojoties tie nodrošina patērētājiem ērti pieejamu, lai gan nepilnīgu, alternatīvās apkures avotu. Ieteikumi pircējiem ir pieejami Enova SF tīmekļa vietnē:

44

Enova SF

Enova SF

http://www.minenergi.no/sitepageview.aspx?sitePageID = 1083

(45)  Gan 2001. gada, gan arī 2008. gada pamatnostādnes aplūko atbalstu atjaunojamās enerģijas avotiem, kur šis atbalsts kompensē atjaunojamās enerģijas avotu trūkumus ekonomiskajā ziņā, salīdzinot ar videi nedraudzīgākiem enerģijas avotiem; skatīt 2001. gada pamatnostādņu 49.–59. punktu, kā arī 2008. gada pamatnostādņu 48.–50. punktu.

45

---