# Eiropas Savienības L 83/2011

| | ISSN 1725-5112
  doi:10.3000/17255112.L_2011.083.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 83 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 54. sējums2011. gada 30. marts |

ISSN 1725-5112

doi:10.3000/17255112.L_2011.083.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 83

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

54. sējums2011. gada 30. marts

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 286/2011 (2011. gada 10. marts) par grozījumiem, pielāgojot zinātnes un tehnikas attīstībai Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1272/2008 par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu (
  1
  ) | 1 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 286/2011 (2011. gada 10. marts) par grozījumiem, pielāgojot zinātnes un tehnikas attīstībai Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1272/2008 par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu (
  1
  )

1

1

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 30.3.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 83/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.3.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 83/1

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 286/2011

(2011. gada 10. marts)

par grozījumiem, pielāgojot zinātnes un tehnikas attīstībai Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1272/2008 par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 16. decembra Regulu (EK) Nr. 1272/2008 par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu un ar ko groza un atceļ Direktīvas 67/548/EEK un 1999/45/EK un groza Regulu (EK) Nr. 1907/2006 (1), un jo īpaši tās 53. pantu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 1272/2008 ir saskaņoti vielu, maisījumu un dažu konkrētu izstrādājumu klasificēšanas un marķēšanas noteikumi un kritēriji Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 1272/2008 ir saskaņoti vielu, maisījumu un dažu konkrētu izstrādājumu klasificēšanas un marķēšanas noteikumi un kritēriji Eiropas Savienībā.

| (2) | Minētajā regulā ir ņemta vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) ķīmisko vielu klasificēšanas un marķēšanas globāli harmonizētā sistēma (turpmāk “GHS”). |
| --- | --- |

(2)

Minētajā regulā ir ņemta vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) ķīmisko vielu klasificēšanas un marķēšanas globāli harmonizētā sistēma (turpmāk “GHS”).

| (3) | GHS klasificēšanas kritēriji un marķēšanas noteikumi tiek periodiski pārskatīti ANO līmenī. 2008. gada decembrī ANO Bīstamo preču pārvadājumu un ķīmisko vielu klasificēšanas un marķēšanas Globāli harmonizētās sistēmas ekspertu komiteja (CETDG/GHS) apstiprināja trešo pārskatīto GHS izdevumu. Tajā ir ietverti grozījumi, kas cita starpā attiecas uz bīstamības apzīmējumu piešķiršanas un mazu iepakojumu marķēšanas noteikumiem, elpceļu un ādas sensibilizācijas jaunām apakškategorijām, klasificēšanas kritēriju pārskatīšanu par ilgtermiņa bīstamību (hronisku toksicitāti) ūdens videi un jaunu bīstamības klasi vielām un maisījumiem, kas ir bīstami ozona slānim. Tādēļ tehniskie noteikumi un kritēriji, kas sniegti Regulas (EK) Nr. 1272/2008 pielikumos, ir jāpielāgo trešajam pārskatītajam GHS izdevumam. |
| --- | --- |

(3)

GHS klasificēšanas kritēriji un marķēšanas noteikumi tiek periodiski pārskatīti ANO līmenī. 2008. gada decembrī ANO Bīstamo preču pārvadājumu un ķīmisko vielu klasificēšanas un marķēšanas Globāli harmonizētās sistēmas ekspertu komiteja (CETDG/GHS) apstiprināja trešo pārskatīto GHS izdevumu. Tajā ir ietverti grozījumi, kas cita starpā attiecas uz bīstamības apzīmējumu piešķiršanas un mazu iepakojumu marķēšanas noteikumiem, elpceļu un ādas sensibilizācijas jaunām apakškategorijām, klasificēšanas kritēriju pārskatīšanu par ilgtermiņa bīstamību (hronisku toksicitāti) ūdens videi un jaunu bīstamības klasi vielām un maisījumiem, kas ir bīstami ozona slānim. Tādēļ tehniskie noteikumi un kritēriji, kas sniegti Regulas (EK) Nr. 1272/2008 pielikumos, ir jāpielāgo trešajam pārskatītajam GHS izdevumam.

| (4) | GHS ļauj iestādēm pieņemt papildu marķēšanas noteikumus, lai aizsargātu indivīdus, kuri jau ir sensibilizēti attiecībā uz konkrētu ķīmisku vielu, kas var izraisīt reakciju ļoti zemā koncentrācijā. Ir jāievieš prasības, lai uz marķējuma tiktu norādīts šādas ķīmiskas vielas nosaukums, pat ja maisījumā tā atrodas ļoti zemā koncentrācijā. |
| --- | --- |

(4)

GHS ļauj iestādēm pieņemt papildu marķēšanas noteikumus, lai aizsargātu indivīdus, kuri jau ir sensibilizēti attiecībā uz konkrētu ķīmisku vielu, kas var izraisīt reakciju ļoti zemā koncentrācijā. Ir jāievieš prasības, lai uz marķējuma tiktu norādīts šādas ķīmiskas vielas nosaukums, pat ja maisījumā tā atrodas ļoti zemā koncentrācijā.

| (5) | Ir arī jāizdara grozījumi dažādu noteikumu terminoloģijā pielikumos un dažos tehniskajos kritērijos, lai sekmētu izpildītāju un izpildes iestāžu veikto īstenošanu, lai uzlabotu juridiskā dokumenta konsekvenci un lai uzlabotu skaidrību. |
| --- | --- |

(5)

Ir arī jāizdara grozījumi dažādu noteikumu terminoloģijā pielikumos un dažos tehniskajos kritērijos, lai sekmētu izpildītāju un izpildes iestāžu veikto īstenošanu, lai uzlabotu juridiskā dokumenta konsekvenci un lai uzlabotu skaidrību.

| (6) | Lai nodrošinātu, ka vielu piegādātāji var pielāgoties šajā regulā noteiktajiem jaunajiem klasificēšanas, marķēšanas un iepakošanas noteikumiem, ir jāparedz pārejas periods un jāatliek šīs regulas piemērošana. Tas dotu iespēju šajā regulā paredzētos noteikumus piemērot brīvprātīgi pirms pārejas perioda beigām. |
| --- | --- |

(6)

Lai nodrošinātu, ka vielu piegādātāji var pielāgoties šajā regulā noteiktajiem jaunajiem klasificēšanas, marķēšanas un iepakošanas noteikumiem, ir jāparedz pārejas periods un jāatliek šīs regulas piemērošana. Tas dotu iespēju šajā regulā paredzētos noteikumus piemērot brīvprātīgi pirms pārejas perioda beigām.

| (7) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1907/2006 (2) 133. pantu izveidotā komiteja, |
| --- | --- |

(7)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1907/2006 (2) 133. pantu izveidotā komiteja,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (EK) Nr. 1272/2008 groza šādi.

| 1. | Svītro 25. panta 5. punktu. |
| --- | --- |

1.

Svītro 25. panta 5. punktu.

| 2. | Iekļauj šādu jaunu e) apakšpunktu 26. panta 1. punktā:






  “e) | ja ir spēkā bīstamības piktogramma “GHS02” vai “GHS06”, tad bīstamas piktogrammas “GHS04” lietošana nav obligāta.” |
| --- | --- | --- |

2.

Iekļauj šādu jaunu e) apakšpunktu 26. panta 1. punktā:

“e)

ja ir spēkā bīstamības piktogramma “GHS02” vai “GHS06”, tad bīstamas piktogrammas “GHS04” lietošana nav obligāta.”

| 3. | Regulas I pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas I pielikumu. |
| --- | --- |

3.

Regulas I pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas I pielikumu.

| 4. | Regulas II pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas II pielikumu. |
| --- | --- |

4.

Regulas II pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas II pielikumu.

| 5. | Regulas III pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas III pielikumu. |
| --- | --- |

5.

Regulas III pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas III pielikumu.

| 6. | Regulas IV pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas IV pielikumu. |
| --- | --- |

6.

Regulas IV pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas IV pielikumu.

| 7. | Regulas V pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas V pielikumu. |
| --- | --- |

7.

Regulas V pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas V pielikumu.

| 8. | Regulas VI pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas VI pielikumu. |
| --- | --- |

8.

Regulas VI pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas VI pielikumu.

| 9. | Regulas VII pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas VII pielikumu. |
| --- | --- |

9.

Regulas VII pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas VII pielikumu.

2. pants

Pārejas noteikumi

1.   Atkāpjoties no 3. panta otrās daļas, vielas (līdz 2012. gada 1. decembrim) un maisījumus (līdz 2015. gada 1. jūnijam) var klasificēt, marķēt un iepakot saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1272/2008, kas grozīta ar šo regulu.

2.   Atkāpjoties no 3. panta otrās daļas, vielas, kas klasificētas, marķētas un iepakotas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1272/2008 un laistas tirgū līdz 2012. gada 1. decembrim, saskaņā ar šo regulu no jauna nav jāmarķē un no jauna nav jāiepako līdz 2014. gada 1. decembrim.

3.   Atkāpjoties no 3. panta otrās daļas, maisījumi, kas klasificēti, marķēti un iepakoti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 1999/45/EK (3) vai Regulu (EK) Nr. 1272/2008 un laisti tirgū līdz 2015. gada 1. jūnijam, saskaņā ar šo regulu no jauna nav jāmarķē un no jauna nav jāiepako līdz 2017. gada 1. jūnijam.

3. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

No 2012. gada 1. decembra šo regulu piemēro vielām un no 2015. gada 1. jūnija – maisījumiem.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 10. martā

Komisijas vārdā —

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 353, 31.12.2008., 1. lpp.

1

(2)  OV L 396, 30.12.2006., 1. lpp.

2

(3)  OV L 200, 30.7.1999., 1. lpp.

3

---

I PIELIKUMS

| A. | Regulas (EK) Nr. 1272/2008 I pielikuma 1. daļu groza šādi.






  1. | 1.1.2.2.2. iedaļā piezīmi aiz 1.1. tabulas aizstāj ar šādu piezīmi:
  “Piezīme
  Vispārējās robežvērtības izteiktas masas procentos, izņemot gāzveida maisījumus tādās bīstamības klasēs, kurās vispārējās robežvērtības var vislabāk izteikt tilpuma procentos.” |
| --- | --- | --- |

A.

Regulas (EK) Nr. 1272/2008 I pielikuma 1. daļu groza šādi.

1.

1.1.2.2.2. iedaļā piezīmi aiz 1.1. tabulas aizstāj ar šādu piezīmi:

“Piezīme

Vispārējās robežvērtības izteiktas masas procentos, izņemot gāzveida maisījumus tādās bīstamības klasēs, kurās vispārējās robežvērtības var vislabāk izteikt tilpuma procentos.”

| 2. | 1.1.3.1. iedaļā pirmā teikuma sākumu aizstāj ar šādu tekstu: “Ja testētais maisījums”. |
| --- | --- |

2.

1.1.3.1. iedaļā pirmā teikuma sākumu aizstāj ar šādu tekstu: “Ja testētais maisījums”.

| 3. | 1.1.3.2., 1.1.3.3. un 1.1.3.4. iedaļu aizstāj ar šādām iedaļām:
  “1.1.3.2.   Produkta partijas
  Var pieņemt, ka maisījuma vienas testētas ražošanas partijas bīstamības kategorija ir būtiski līdzīga tā paša komercprodukta citai netestētai ražošanas partijai, ja to ražojis viens un tas pats piegādātājs vai ja ražošana ir notikusi viņa pārraudzībā, ja vien nav pamata uzskatīt, ka ir ievērojamas variācijas, kuru dēļ netestētās partijas klasifikācija ir mainījusies. Ja ir iestājies pēdējais minētais apstāklis, ir jāveic jauna novērtēšana.
  1.1.3.3.   Ļoti bīstamu maisījumu koncentrācija
  Attiecībā uz 3.1., 3.2., 3.3., 3.8., 3.9., 3.10. un 4.1. iedaļas maisījumu klasificēšanu, ja testēts maisījums ir klasificēts augstākās bīstamības kategorijā vai apakškategorijā un ja šo kategoriju vai apakškategoriju testēto maisījumu sastāvdaļu koncentrācija ir palielināta, jauno netestēto maisījumu klasificē attiecīgajā kategorijā vai apakškategorijā bez papildu testēšanas.
  1.1.3.4.   Interpolācija vienas toksicitātes kategorijas robežās
  Attiecībā uz 3.1., 3.2., 3.3., 3.8., 3.9., 3.10. un 4.1. iedaļas maisījumu klasificēšanu, ja trīs maisījumiem (A, B un C) ar identiskas bīstamības sastāvdaļām, kur A un B maisījumi ir testēti un ietilpst vienā un tajā pašā bīstamības kategorijā un kur netestētā maisījuma C sastāvā ir tās pašas aktīvās bīstamās sastāvdaļas, bet tādās koncentrācijās, kas vidēji atbilst šo bīstamo sastāvdaļu koncentrācijai maisījumos A un B, tad pieņem, ka maisījums C atrodas tajā pašā bīstamības kategorijā, kurā maisījumi A un B.” |
| --- | --- |

3.

1.1.3.2., 1.1.3.3. un 1.1.3.4. iedaļu aizstāj ar šādām iedaļām:

“1.1.3.2.   Produkta partijas

Var pieņemt, ka maisījuma vienas testētas ražošanas partijas bīstamības kategorija ir būtiski līdzīga tā paša komercprodukta citai netestētai ražošanas partijai, ja to ražojis viens un tas pats piegādātājs vai ja ražošana ir notikusi viņa pārraudzībā, ja vien nav pamata uzskatīt, ka ir ievērojamas variācijas, kuru dēļ netestētās partijas klasifikācija ir mainījusies. Ja ir iestājies pēdējais minētais apstāklis, ir jāveic jauna novērtēšana.

1.1.3.3.   Ļoti bīstamu maisījumu koncentrācija

Attiecībā uz 3.1., 3.2., 3.3., 3.8., 3.9., 3.10. un 4.1. iedaļas maisījumu klasificēšanu, ja testēts maisījums ir klasificēts augstākās bīstamības kategorijā vai apakškategorijā un ja šo kategoriju vai apakškategoriju testēto maisījumu sastāvdaļu koncentrācija ir palielināta, jauno netestēto maisījumu klasificē attiecīgajā kategorijā vai apakškategorijā bez papildu testēšanas.

1.1.3.4.   Interpolācija vienas toksicitātes kategorijas robežās

Attiecībā uz 3.1., 3.2., 3.3., 3.8., 3.9., 3.10. un 4.1. iedaļas maisījumu klasificēšanu, ja trīs maisījumiem (A, B un C) ar identiskas bīstamības sastāvdaļām, kur A un B maisījumi ir testēti un ietilpst vienā un tajā pašā bīstamības kategorijā un kur netestētā maisījuma C sastāvā ir tās pašas aktīvās bīstamās sastāvdaļas, bet tādās koncentrācijās, kas vidēji atbilst šo bīstamo sastāvdaļu koncentrācijai maisījumos A un B, tad pieņem, ka maisījums C atrodas tajā pašā bīstamības kategorijā, kurā maisījumi A un B.”

| 4. | 1.1.3.5. iedaļā pēdējo teikumu aizstāj ar šādu teikumu:
  “Ja vai nu i) maisījums, vai ii) maisījums, jau klasificēts, pamatojoties uz testa datiem, tad otru maisījumu iekļauj tajā pašā bīstamības klasē.” |
| --- | --- |

4.

1.1.3.5. iedaļā pēdējo teikumu aizstāj ar šādu teikumu:

“Ja vai nu i) maisījums, vai ii) maisījums, jau klasificēts, pamatojoties uz testa datiem, tad otru maisījumu iekļauj tajā pašā bīstamības klasē.”

| 5. | 1.2., 1.2.1., 1.2.1.1., 1.2.1.2. un 1.2.1.3. iedaļu aizstāj ar šādām iedaļām:
  “1.2.   Marķējums
  1.2.1.   31. panta vispārīgie noteikumi par etiķešu izmantošanu
  1.2.1.1.   Bīstamības piktogrammas ir tāda kvadrāta formā, kas novietots uz vienas virsotnes.
  1.2.1.2.   Bīstamības piktogrammas, kas noteiktas V pielikumā, ir melns simbols uz balta fona sarkanā rāmī, kas ir pietiekami plats, lai būtu skaidri saskatāms.
  1.2.1.3.   Katra bīstamības piktogramma sedz vismaz vienu piecpadsmito daļu no marķējuma minimālās virsmas, kas paredzēta informācijai, kura pieprasīta 17. pantā. Katras bīstamības piktogrammas minimālā virsma nav mazāka par 1 cm2.
  1.2.1.4.   Marķējuma un katras piktogrammas izmēri ir šādi:
  1.3. tabula
  Marķējumu un piktogrammu minimālie izmēri







  Iepakojuma tilpums | Marķējuma izmēri (milimetros) 17. pantā prasītajai informācijai | Katras piktogrammas izmēri (milimetros) |
| --- | --- | --- | --- |
| Nepārsniedz 3 litrus | Vismaz 52 × 74, ja iespējams | Ne mazāk kā 10 × 10
  Vismaz 16 × 16, ja iespējams |
| Virs 3 litriem, bet nepārsniedz 50 litrus | Vismaz 74 × 105 | Vismaz 23 × 23 |
| Virs 50 litriem, bet nepārsniedz 500 litrus | Vismaz 105 × 148 | Vismaz 32 × 32 |
| Virs 500 litriem | Vismaz 148 × 210 | Vismaz 46 × 46” |

5.

1.2., 1.2.1., 1.2.1.1., 1.2.1.2. un 1.2.1.3. iedaļu aizstāj ar šādām iedaļām:

“1.2.   Marķējums

1.2.1.   31. panta vispārīgie noteikumi par etiķešu izmantošanu

1.2.1.1.   Bīstamības piktogrammas ir tāda kvadrāta formā, kas novietots uz vienas virsotnes.

1.2.1.2.   Bīstamības piktogrammas, kas noteiktas V pielikumā, ir melns simbols uz balta fona sarkanā rāmī, kas ir pietiekami plats, lai būtu skaidri saskatāms.

1.2.1.3.   Katra bīstamības piktogramma sedz vismaz vienu piecpadsmito daļu no marķējuma minimālās virsmas, kas paredzēta informācijai, kura pieprasīta 17. pantā. Katras bīstamības piktogrammas minimālā virsma nav mazāka par 1 cm2.

1.2.1.4.   Marķējuma un katras piktogrammas izmēri ir šādi:

1.3. tabula

Marķējumu un piktogrammu minimālie izmēri

Iepakojuma tilpums

Marķējuma izmēri (milimetros) 17. pantā prasītajai informācijai

Katras piktogrammas izmēri (milimetros)

Nepārsniedz 3 litrus

Vismaz 52 × 74, ja iespējams

Ne mazāk kā 10 × 10

Vismaz 16 × 16, ja iespējams

Virs 3 litriem, bet nepārsniedz 50 litrus

Vismaz 74 × 105

Vismaz 23 × 23

Virs 50 litriem, bet nepārsniedz 500 litrus

Vismaz 105 × 148

Vismaz 32 × 32

Virs 500 litriem

Vismaz 148 × 210

Vismaz 46 × 46”

| 6. | 1.5.2.1.3. daļas ievadteikumu aizstāj ar šādu:
  “Piktogrammu, signalvārdu, bīstamības apzīmējumu un drošības prasību apzīmējumu, kas saistīti ar bīstamības kategorijām, var neietvert 17. pantā noteiktajos marķēšanas elementos, ja:”. |
| --- | --- |

6.

1.5.2.1.3. daļas ievadteikumu aizstāj ar šādu:

“Piktogrammu, signalvārdu, bīstamības apzīmējumu un drošības prasību apzīmējumu, kas saistīti ar bīstamības kategorijām, var neietvert 17. pantā noteiktajos marķēšanas elementos, ja:”.

| 7. | 1.5.2.2. punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:






  “b) | Šķīstošā iepakojuma satura klasifikācija atbilst tikai vienai vai vairākām no 1.5.2.1.1. punkta b) apakšpunktā, 1.5.2.1.2. punkta b) apakšpunktā vai 1.5.2.1.3. punkta b) apakšpunktā minētajām bīstamības kategorijām; un”. |
| --- | --- | --- |

7.

1.5.2.2. punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:

“b)

Šķīstošā iepakojuma satura klasifikācija atbilst tikai vienai vai vairākām no 1.5.2.1.1. punkta b) apakšpunktā, 1.5.2.1.2. punkta b) apakšpunktā vai 1.5.2.1.3. punkta b) apakšpunktā minētajām bīstamības kategorijām; un”.

| B. | Regulas (EK) Nr. 1272/2008 I pielikuma 2. daļu groza šādi.






  1. | 2.1.4.1. iedaļu groza šādi:






  a) | zemsvītras piezīmi aiz 2.1.1. attēla aizstāj ar šādu zemsvītras piezīmi:






  “(*) | Skatīt ANO Ieteikumu par bīstamo preču pārvadāšanu paraugnoteikumu 16. pārskatītā izdevuma 2.1.2. apakšiedaļā”; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

B.

Regulas (EK) Nr. 1272/2008 I pielikuma 2. daļu groza šādi.

1.

2.1.4.1. iedaļu groza šādi:

a)

zemsvītras piezīmi aiz 2.1.1. attēla aizstāj ar šādu zemsvītras piezīmi:

“(*)

Skatīt ANO Ieteikumu par bīstamo preču pārvadāšanu paraugnoteikumu 16. pārskatītā izdevuma 2.1.2. apakšiedaļā”;

| b) | 2.1.3. attēlu aizstāj ar šādu attēlu:
  “2.1.3. attēls
  Procedūra ieskaitīšanai sprādzienbīstamu materiālu klases apakšgrupā (1. klase pārvadāšanai)

  ” |
| --- | --- |

b)

2.1.3. attēlu aizstāj ar šādu attēlu:

“2.1.3. attēls

Procedūra ieskaitīšanai sprādzienbīstamu materiālu klases apakšgrupā (1. klase pārvadāšanai)

Image”

| c) | 2.1.4. attēlu aizstāj ar šādu attēlu:
  “2.1.4. attēls
  Amonija nitrāta emulsijas, suspensijas vai želejas klasificēšanas procedūra (ANE)

  ” |
| --- | --- |

c)

2.1.4. attēlu aizstāj ar šādu attēlu:

“2.1.4. attēls

Amonija nitrāta emulsijas, suspensijas vai želejas klasificēšanas procedūra (ANE)

Image”

| 2. | 2.1.4.2. iedaļā piezīmi aizstāj ar šādu piezīmi:
  “Piezīme
  Ja organiska materiāla eksotermiskās sadalīšanās enerģija ir mazāka par 800 J/g, netiek prasīts ne 1. sērijas a) tipa detonācijas izplatības tests, ne 2. sērijas a) tipa tests jutīgumam pret detonācijas triecienu. Organiskām vielām un organisku vielu maisījumiem, kuru sadalīšanās enerģija ir 800 J/g vai lielāka, 1. a) tests un 2. a) tests nav jāveic, ja pēc ballistiskā mīnmetēja Mk.IIId testa (F.1) vai ballistiskā mīnmetēja testa (F.2), vai BAM Trauzl testa (F.3), kurā kā izraisītāju izmanto standarta detonatoru Nr. 8 (skatīt ANO Ieteikumu par bīstamo preču pārvadāšanu 1. papildinājumu, rokasgrāmatu par testiem un kritērijiem), atbilde ir “nē”. Šajā gadījumā tiek uzskatīts, ka 1. a) un 2. a) testa rezultāti ir “-”.” |
| --- | --- |

2.

2.1.4.2. iedaļā piezīmi aizstāj ar šādu piezīmi:

“Piezīme

Ja organiska materiāla eksotermiskās sadalīšanās enerģija ir mazāka par 800 J/g, netiek prasīts ne 1. sērijas a) tipa detonācijas izplatības tests, ne 2. sērijas a) tipa tests jutīgumam pret detonācijas triecienu. Organiskām vielām un organisku vielu maisījumiem, kuru sadalīšanās enerģija ir 800 J/g vai lielāka, 1. a) tests un 2. a) tests nav jāveic, ja pēc ballistiskā mīnmetēja Mk.IIId testa (F.1) vai ballistiskā mīnmetēja testa (F.2), vai BAM Trauzl testa (F.3), kurā kā izraisītāju izmanto standarta detonatoru Nr. 8 (skatīt ANO Ieteikumu par bīstamo preču pārvadāšanu 1. papildinājumu, rokasgrāmatu par testiem un kritērijiem), atbilde ir “nē”. Šajā gadījumā tiek uzskatīts, ka 1. a) un 2. a) testa rezultāti ir “-”.”

| 3. | 2.2.2.1. iedaļā piezīmi aiz 2.2.1. tabulas aizstāj ar šādu piezīmi:
  “Piezīme
  Aerosolus nekvalificē kā uzliesmojošas gāzes; skatīt 2.3. iedaļu.” |
| --- | --- |

3.

2.2.2.1. iedaļā piezīmi aiz 2.2.1. tabulas aizstāj ar šādu piezīmi:

“Piezīme

Aerosolus nekvalificē kā uzliesmojošas gāzes; skatīt 2.3. iedaļu.”

| 4. | 2.3.2.1. iedaļā piezīmi aizstāj ar šādām piezīmēm:
  “1. piezīme
  Uzliesmojošas sastāvdaļas neietver piroforas, pašsasiluma vai ar ūdeni reaģējošas vielas un maisījumus, jo tādas sastāvdaļas nekad neietilpst aerosolu sastāvā.
  2. piezīme
  Uzliesmojoši aerosoli papildus neietilpst 2.2. iedaļā (uzliesmojošas gāzes), 2.6. iedaļā (uzliesmojoši šķidrumi) vai 2.7. iedaļā (uzliesmojošas cietas vielas).” |
| --- | --- |

4.

2.3.2.1. iedaļā piezīmi aizstāj ar šādām piezīmēm:

“1. piezīme

Uzliesmojošas sastāvdaļas neietver piroforas, pašsasiluma vai ar ūdeni reaģējošas vielas un maisījumus, jo tādas sastāvdaļas nekad neietilpst aerosolu sastāvā.

2. piezīme

Uzliesmojoši aerosoli papildus neietilpst 2.2. iedaļā (uzliesmojošas gāzes), 2.6. iedaļā (uzliesmojoši šķidrumi) vai 2.7. iedaļā (uzliesmojošas cietas vielas).”

| 5. | 2.3.2.2. iedaļā daļas beigās iekļauj šādu piezīmi:
  “Piezīme
  Aerosolus, kas nav pieteikti šajā iedaļā noteiktajām uzliesmojamības klasifikācijas procedūrām, klasificē kā uzliesmojošus aerosolus, proti, 1. kategorijā.” |
| --- | --- |

5.

2.3.2.2. iedaļā daļas beigās iekļauj šādu piezīmi:

“Piezīme

Aerosolus, kas nav pieteikti šajā iedaļā noteiktajām uzliesmojamības klasifikācijas procedūrām, klasificē kā uzliesmojošus aerosolus, proti, 1. kategorijā.”

| 6. | 2.4.2.1. iedaļā piezīmi aiz 2.4.1. tabulas aizstāj ar šādu piezīmi:
  “Piezīme
  Gāzes, kuras var izraisīt vai veicināt citu materiālu degšanu lielākā mērā nekā gaiss, ir tīras gāzes vai gāzu maisījumi, kuru oksidācijas jauda, ko nosaka, izmantojot metodi, kas noteikta ISO 10156 ar grozījumiem vai ISO 10156-2 ar grozījumiem, ir lielāka par 23,5 %”. |
| --- | --- |

6.

2.4.2.1. iedaļā piezīmi aiz 2.4.1. tabulas aizstāj ar šādu piezīmi:

“Piezīme

Gāzes, kuras var izraisīt vai veicināt citu materiālu degšanu lielākā mērā nekā gaiss, ir tīras gāzes vai gāzu maisījumi, kuru oksidācijas jauda, ko nosaka, izmantojot metodi, kas noteikta ISO 10156 ar grozījumiem vai ISO 10156-2 ar grozījumiem, ir lielāka par 23,5 %”.

| 7. | 2.5.3. iedaļā aiz 2.5.2. tabulas iekļauj šādu piezīmi:
  “Piezīme
  Zem spiediena esošām gāzēm nav nepieciešama GHS04 piktogramma, ja ir redzama GHS02 vai GHS06 piktogramma.” |
| --- | --- |

7.

2.5.3. iedaļā aiz 2.5.2. tabulas iekļauj šādu piezīmi:

“Piezīme

Zem spiediena esošām gāzēm nav nepieciešama GHS04 piktogramma, ja ir redzama GHS02 vai GHS06 piktogramma.”

| 8. | 2.6.2.1. iedaļā aiz 2.6.1. tabulas iekļauj šādu piezīmi:
  “Piezīme
  Aerosolus nekvalificē kā uzliesmojošus šķidrumus; skatīt 2.3. iedaļu.” |
| --- | --- |

8.

2.6.2.1. iedaļā aiz 2.6.1. tabulas iekļauj šādu piezīmi:

“Piezīme

Aerosolus nekvalificē kā uzliesmojošus šķidrumus; skatīt 2.3. iedaļu.”

| 9. | 2.6.4.2. iedaļu groza šādi:






  a) | pirmo daļu aizstāj ar šādu daļu:
  “Attiecībā uz maisījumiem (1), kuri satur jau zināmus uzliesmojošus šķidrumus noteiktā koncentrācijā, pat ja tie satur negaistošas sastāvdaļas, piemēram, polimērus, piedevas, uzliesmošanas punkts nav jānosaka eksperimentāli, ja maisījuma aprēķinātais uzliesmošanas punkts pēc 2.6.4.3. punktā norādītās metodes ir vismaz par 5 °C (2) augstāks nekā attiecīgais klasificēšanas kritērijs (attiecīgi 23 °C un 60 °C) un ar noteikumu, ka: |
| --- | --- | --- |

9.

2.6.4.2. iedaļu groza šādi:

a)

pirmo daļu aizstāj ar šādu daļu:

“Attiecībā uz maisījumiem (1), kuri satur jau zināmus uzliesmojošus šķidrumus noteiktā koncentrācijā, pat ja tie satur negaistošas sastāvdaļas, piemēram, polimērus, piedevas, uzliesmošanas punkts nav jānosaka eksperimentāli, ja maisījuma aprēķinātais uzliesmošanas punkts pēc 2.6.4.3. punktā norādītās metodes ir vismaz par 5 °C (2) augstāks nekā attiecīgais klasificēšanas kritērijs (attiecīgi 23 °C un 60 °C) un ar noteikumu, ka:

| b) | b) punktā pievieno vārdu “maisījumam”. |
| --- | --- |

b)

b) punktā pievieno vārdu “maisījumam”.

| 10. | 2.6.4.4. iedaļā 2.6.3. tabulā svītro visu rindu: “British Standard Institute, BS 2000 170. daļa ar grozījumiem (identisks EN ISO 13736)”. |
| --- | --- |

10.

2.6.4.4. iedaļā 2.6.3. tabulā svītro visu rindu: “British Standard Institute, BS 2000 170. daļa ar grozījumiem (identisks EN ISO 13736)”.

| 11. | 2.6.4.5. iedaļu aizstāj ar šādu iedaļu:
  2.6.4.5.   Šķidrumi, kam uzliesmošanas punkts ir augstāks par 35 °C un nepārsniedz 60 °C, nav klasificējami 3. kategorijā, ja ilgstošā degtspējas testā (L.2. ANO Ieteikumu par bīstamo preču pārvadāšanu Testu un kritēriju rokasgrāmatas III daļas 32. iedaļa) ir gūti negatīvi rezultāti.” |
| --- | --- |

11.

2.6.4.5. iedaļu aizstāj ar šādu iedaļu:

2.6.4.5.   Šķidrumi, kam uzliesmošanas punkts ir augstāks par 35 °C un nepārsniedz 60 °C, nav klasificējami 3. kategorijā, ja ilgstošā degtspējas testā (L.2. ANO Ieteikumu par bīstamo preču pārvadāšanu Testu un kritēriju rokasgrāmatas III daļas 32. iedaļa) ir gūti negatīvi rezultāti.”

| 12. | Iekļauj šādu jaunu 2.6.4.6. iedaļu:
  2.6.4.6.   Iespējamās testa metodes, lai noteiktu uzliesmojošu šķidrumu vārīšanās punktu, ir sniegtas 2.6.4. tabulā.
  2.6.4. tabula
  Uzliesmojošu šķidrumu vārīšanās punkta noteikšanas metodes






  Eiropas standarti | EN ISO 3405 ar grozījumiem
  Naftas produkti – pārtvaicēšanas īpašību noteikšana atmosfēras spiedienā |
| --- | --- | --- |
| EN ISO 3924 ar grozījumiem
  Naftas produkti – vārīšanās temperatūras diapazona noteikšana – gāzu hromatogrāfijas metode |
| EN ISO 4626 ar grozījumiem
  Gaistoši organiski šķidrumi – vārīšanās temperatūras diapazona noteikšana organiskiem šķīdinātājiem, ko izmanto kā izejmateriālus |
| Regula (EK) Nr. 440/2008 (3) | A.2 metode, kas aprakstīta Regulas (EK) Nr. 440/2008 pielikuma A daļā |

12.

Iekļauj šādu jaunu 2.6.4.6. iedaļu:

2.6.4.6.   Iespējamās testa metodes, lai noteiktu uzliesmojošu šķidrumu vārīšanās punktu, ir sniegtas 2.6.4. tabulā.

2.6.4. tabula

Uzliesmojošu šķidrumu vārīšanās punkta noteikšanas metodes

Eiropas standarti

EN ISO 3405 ar grozījumiem

Naftas produkti – pārtvaicēšanas īpašību noteikšana atmosfēras spiedienā

EN ISO 3924 ar grozījumiem

Naftas produkti – vārīšanās temperatūras diapazona noteikšana – gāzu hromatogrāfijas metode

EN ISO 4626 ar grozījumiem

Gaistoši organiski šķidrumi – vārīšanās temperatūras diapazona noteikšana organiskiem šķīdinātājiem, ko izmanto kā izejmateriālus

Regula (EK) Nr. 440/2008 (3)

A.2 metode, kas aprakstīta Regulas (EK) Nr. 440/2008 pielikuma A daļā

| 13. | 2.7.2.3. iedaļā piezīmi aiz 2.7.1. tabulas aizstāj ar šādu piezīmi:
  “1. piezīme
  Tests ar vielu vai maisījumu jāveic tādā fizikālajā formā, kādā tā/tas atrodas. Ja, piemēram, piegādes vai pārvadāšanas vajadzībām ķīmisku produktu fizikālā forma tiek mainīta tā, ka tā atšķiras no fizikālās formas, kurai veikts tests, un ja tiek uzskatīts, ka šī mainītā fizikālā forma būtiski varētu mainīt produkta darbību klasifikācijas testā, šo vielu testē arī jaunā fizikālā formā.
  2. piezīme
  Aerosolus nekvalificē kā uzliesmojošas cietas vielas; skatīt 2.3. iedaļu.” |
| --- | --- |

13.

2.7.2.3. iedaļā piezīmi aiz 2.7.1. tabulas aizstāj ar šādu piezīmi:

“1. piezīme

Tests ar vielu vai maisījumu jāveic tādā fizikālajā formā, kādā tā/tas atrodas. Ja, piemēram, piegādes vai pārvadāšanas vajadzībām ķīmisku produktu fizikālā forma tiek mainīta tā, ka tā atšķiras no fizikālās formas, kurai veikts tests, un ja tiek uzskatīts, ka šī mainītā fizikālā forma būtiski varētu mainīt produkta darbību klasifikācijas testā, šo vielu testē arī jaunā fizikālā formā.

2. piezīme

Aerosolus nekvalificē kā uzliesmojošas cietas vielas; skatīt 2.3. iedaļu.”

| 14. | 2.8.4.2. iedaļas 2.8.1. attēla 7.4., 8.4. un 9.4. punktā vārdu “Nekāda” aizstāj ar vārdu “Nemaz”. |
| --- | --- |

14.

2.8.4.2. iedaļas 2.8.1. attēla 7.4., 8.4. un 9.4. punktā vārdu “Nekāda” aizstāj ar vārdu “Nemaz”.

| 15. | 2.11.1.2. iedaļu aizstāj ar šādu iedaļu:
  2.11.1.2.   Vielas vai maisījuma pašsasilšana ir process, kura laikā, šai vielai vai maisījumam pakāpeniski reaģējot ar skābekli (kas ir gaisā), rodas siltums. Ja siltuma rašanās daudzum pārsniedz siltuma zuduma daudzumu, ceļas vielas vai maisījuma temperatūra, kas pēc indukcijas laika var izraisīt pašuzliesmošanos un aizdegšanos.” |
| --- | --- |

15.

2.11.1.2. iedaļu aizstāj ar šādu iedaļu:

2.11.1.2.   Vielas vai maisījuma pašsasilšana ir process, kura laikā, šai vielai vai maisījumam pakāpeniski reaģējot ar skābekli (kas ir gaisā), rodas siltums. Ja siltuma rašanās daudzum pārsniedz siltuma zuduma daudzumu, ceļas vielas vai maisījuma temperatūra, kas pēc indukcijas laika var izraisīt pašuzliesmošanos un aizdegšanos.”

| 16. | 2.15.4.2. iedaļas 2.15.1. attēla 7.4., 8.4. un 9.4. punktā vārdu “Nekāda” aizstāj ar vārdu “Nemaz”. |
| --- | --- |

16.

2.15.4.2. iedaļas 2.15.1. attēla 7.4., 8.4. un 9.4. punktā vārdu “Nekāda” aizstāj ar vārdu “Nemaz”.

| C. | Regulas (EK) Nr. 1272/2008 I pielikuma 3. daļu groza šādi.






  1. | 3.1.2.1. iedaļu aizstāj ar šādu iedaļu:
  3.1.2.1.   Vielas var iekļaut vienā no četrām toksicitātes kategorijām, pamatojoties uz to akūto toksicitāti, ja tās tiek uzņemtas perorāli, dermāli, vai ieelpojot, atbilstīgi 3.1.1. tabulā norādītajiem skaitliski izteiktajiem kritērijiem. Akūtas toksicitātes vērtību izsaka kā (aptuvenu) LD50 (perorāli, dermāli) vai LC50 (ieelpojot) vērtību vai kā aprēķināto akūto toksicitāti (ATE). Skaidrojošās piezīmes ir aiz 3.1.1. tabulas.
  3.1.1. tabula
  Akūtās toksicitātes bīstamības kategorijas un aprēķinātā akūtā toksicitāte (ATE), kas nosaka attiecīgās kategorijas










  Iedarbības ceļš | 1. kategorija | 2. kategorija | 3. kategorija | 4. kategorija |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Caur muti (mg/kg ķermeņa svara) | ATE ≤ 5 | 5 < ATE ≤ 50 | 50 < ATE ≤ 300 | 300 < ATE ≤ 2 000 |
| Skatīt | a) piezīmi
  b) piezīmi |
| Caur ādu (mg/kg ķermeņa svara) | ATE ≤ 50 | 50 < ATE ≤ 200 | 200 < ATE ≤ 1 000 | 1 000 < ATE ≤ 2 000 |
| Skatīt | a) piezīmi
  b) piezīmi |
| Gāzes (ppm V) (4) | ATE ≤ 100 | 100 < ATE ≤ 500 | 500 < ATE ≤ 2 500 | 2 500 < ATE ≤ 20 000 |
| skatīt | a) piezīmi
  b) piezīmi
  c) piezīmi |
| Tvaiki (mg/l) | ATE ≤ 0,5 | 0,5 < ATE ≤ 2,0 | 2,0 < ATE ≤ 10,0 | 10,0 < ATE ≤ 20,0 |
| skatīt | a) piezīmi
  b) piezīmi
  c) piezīmi
  d) piezīmi |
| Putekļi un migla (mg/l) | ATE ≤ 0,05 | 0,05 < ATE ≤ 0,5 | 0,5 < ATE ≤ 1,0 | 1,0 < ATE ≤ 5,0 |
| skatīt | a) piezīmi
  b) piezīmi
  c) piezīmi |

C.

Regulas (EK) Nr. 1272/2008 I pielikuma 3. daļu groza šādi.

1.

3.1.2.1. iedaļu aizstāj ar šādu iedaļu:

3.1.2.1.   Vielas var iekļaut vienā no četrām toksicitātes kategorijām, pamatojoties uz to akūto toksicitāti, ja tās tiek uzņemtas perorāli, dermāli, vai ieelpojot, atbilstīgi 3.1.1. tabulā norādītajiem skaitliski izteiktajiem kritērijiem. Akūtas toksicitātes vērtību izsaka kā (aptuvenu) LD50 (perorāli, dermāli) vai LC50 (ieelpojot) vērtību vai kā aprēķināto akūto toksicitāti (ATE). Skaidrojošās piezīmes ir aiz 3.1.1. tabulas.

3.1.1. tabula

Akūtās toksicitātes bīstamības kategorijas un aprēķinātā akūtā toksicitāte (ATE), kas nosaka attiecīgās kategorijas

Iedarbības ceļš

1. kategorija

2. kategorija

3. kategorija

4. kategorija

Caur muti (mg/kg ķermeņa svara)

ATE ≤ 5

5 < ATE ≤ 50

50 < ATE ≤ 300

300 < ATE ≤ 2 000

Skatīt

a) piezīmi

b) piezīmi

Caur ādu (mg/kg ķermeņa svara)

ATE ≤ 50

50 < ATE ≤ 200

200 < ATE ≤ 1 000

1 000 < ATE ≤ 2 000

Skatīt

a) piezīmi

b) piezīmi

Gāzes (ppm V) (4)

ATE ≤ 100

100 < ATE ≤ 500

500 < ATE ≤ 2 500

2 500 < ATE ≤ 20 000

skatīt

a) piezīmi

b) piezīmi

c) piezīmi

Tvaiki (mg/l)

ATE ≤ 0,5

0,5 < ATE ≤ 2,0

2,0 < ATE ≤ 10,0

10,0 < ATE ≤ 20,0

skatīt

a) piezīmi

b) piezīmi

c) piezīmi

d) piezīmi

Putekļi un migla (mg/l)

ATE ≤ 0,05

0,05 < ATE ≤ 0,5

0,5 < ATE ≤ 1,0

1,0 < ATE ≤ 5,0

skatīt

a) piezīmi

b) piezīmi

c) piezīmi

Piezīmes 3.1.1. tabulai

| a) | Aprēķināto akūto toksicitāti (ATE) vielas klasificēšanai atvasina, izmantojot LD50/LC50, ja šīs vērtības ir noteiktas. |
| --- | --- |

a)

Aprēķināto akūto toksicitāti (ATE) vielas klasificēšanai atvasina, izmantojot LD50/LC50, ja šīs vērtības ir noteiktas.

| b) | Aprēķināto akūto toksicitāti (ATE) maisījumā esošas vielas klasificēšanai atvasina, izmantojot:






  — | LD50/LC50, ja šīs vērtības ir noteiktas, |
| --- | --- | --- |

b)

Aprēķināto akūto toksicitāti (ATE) maisījumā esošas vielas klasificēšanai atvasina, izmantojot:

—

LD50/LC50, ja šīs vērtības ir noteiktas,

| — | atbilstošo konversijas vērtību no 3.1.2. tabulas, kas attiecas uz diapazona testa rezultātiem, vai |
| --- | --- |

—

atbilstošo konversijas vērtību no 3.1.2. tabulas, kas attiecas uz diapazona testa rezultātiem, vai

| — | atbilstošo konversijas vērtību no 3.1.2. tabulas, kas attiecas uz klasifikācijas kategoriju. |
| --- | --- |

—

atbilstošo konversijas vērtību no 3.1.2. tabulas, kas attiecas uz klasifikācijas kategoriju.

| c) | Tabulā dotās ieelpas toksicitātes vispārējās robežvērtības pamatojas uz četru stundu ilgiem ieelpas testiem. Esošos datus par ieelpas toksicitāti, kas ir gūti vienu stundu ilgā ieelpas testā, var konvertēt, dalot tos ar 2, ja tie attiecas uz gāzēm un tvaikiem, un ar 4, ja tie attiecas uz putekļiem un miglu. |
| --- | --- |

c)

Tabulā dotās ieelpas toksicitātes vispārējās robežvērtības pamatojas uz četru stundu ilgiem ieelpas testiem. Esošos datus par ieelpas toksicitāti, kas ir gūti vienu stundu ilgā ieelpas testā, var konvertēt, dalot tos ar 2, ja tie attiecas uz gāzēm un tvaikiem, un ar 4, ja tie attiecas uz putekļiem un miglu.

| d) | Dažām vielām un maisījumiem testa atmosfēru neveido tvaiki vien, bet gan šķidrās un tvaiku fāzes maisījums. Citām vielām testa atmosfēru var veidot tvaiki, kas ir tuvu gāzveida fāzei. Šajos gadījumos klasifikācija notiek pēc ppmV lieluma noteikta šādā veidā. 1. kategorija (100 ppmV), 2. kategorija (500 ppmV), 3. kategorija (2 500 ppmV), 4. kategorija (20 000 ppmV).
  Terminus “putekļi”, “migla” un “tvaiki” definē šādi:






  — | putekļi – vielas vai maisījuma cietas daļiņas, kas suspendētas gāzē (parasti gaisā), |
| --- | --- | --- |

d)

Dažām vielām un maisījumiem testa atmosfēru neveido tvaiki vien, bet gan šķidrās un tvaiku fāzes maisījums. Citām vielām testa atmosfēru var veidot tvaiki, kas ir tuvu gāzveida fāzei. Šajos gadījumos klasifikācija notiek pēc ppmV lieluma noteikta šādā veidā. 1. kategorija (100 ppmV), 2. kategorija (500 ppmV), 3. kategorija (2 500 ppmV), 4. kategorija (20 000 ppmV).

Terminus “putekļi”, “migla” un “tvaiki” definē šādi:

—

putekļi – vielas vai maisījuma cietas daļiņas, kas suspendētas gāzē (parasti gaisā),

| — | migla – šķidri vielas vai maisījuma pilieni, kas suspendēti gāzē (parasti gaisā), |
| --- | --- |

—

migla – šķidri vielas vai maisījuma pilieni, kas suspendēti gāzē (parasti gaisā),

| — | tvaiki – vielas vai maisījuma gāzveida forma, kas izdalās no tās/tā cietā vai šķidrā fizikālā stāvokļa. |
| --- | --- |

—

tvaiki – vielas vai maisījuma gāzveida forma, kas izdalās no tās/tā cietā vai šķidrā fizikālā stāvokļa.

Putekļi parasti veidojas mehāniskos procesos. Migla parasti veidojas pārsātinātu tvaiku kondensācijas rezultātā vai šķidrumu fizikālās pārveides rezultātā. Putekļu un miglas daļiņu izmēri parasti atrodas diapazonā no 1 līdz 100 μm.”

| 2. | 3.1.3.2. iedaļu aizstāj ar šādu iedaļu:
  3.1.3.2.   Attiecībā uz akūto toksicitāti maisījumu klasificēšanai ņem vērā visus iedarbības ceļus, bet var pietikt tikai vienu iedarbības ceļu, ja šo ceļu (aprēķinos vai testos) attiecina uz visām sastāvdaļām un nav būtisku pierādījumu, kas liecina par dažādu ceļu akūtu toksicitāti. Ja ir attiecīgi pierādījumi par dažādu iedarbības ceļu toksicitāti, ir jāveic klasificēšana visiem attiecīgajiem iedarbības ceļiem. Ņem vērā visu pieejamo informāciju. Piktogramma un izmantotais signālvārds atspoguļo visaugstāko bīstamības kategoriju, un tiek izmantoti visi attiecīgie bīstamības apzīmējumi.” |
| --- | --- |

2.

3.1.3.2. iedaļu aizstāj ar šādu iedaļu:

3.1.3.2.   Attiecībā uz akūto toksicitāti maisījumu klasificēšanai ņem vērā visus iedarbības ceļus, bet var pietikt tikai vienu iedarbības ceļu, ja šo ceļu (aprēķinos vai testos) attiecina uz visām sastāvdaļām un nav būtisku pierādījumu, kas liecina par dažādu ceļu akūtu toksicitāti. Ja ir attiecīgi pierādījumi par dažādu iedarbības ceļu toksicitāti, ir jāveic klasificēšana visiem attiecīgajiem iedarbības ceļiem. Ņem vērā visu pieejamo informāciju. Piktogramma un izmantotais signālvārds atspoguļo visaugstāko bīstamības kategoriju, un tiek izmantoti visi attiecīgie bīstamības apzīmējumi.”

| 3. | 3.1.3.3. iedaļā pievieno c) un d) punktu:






  “c) | Ja konvertētie aprēķinātie akūtas toksicitātes punkti visām maisījuma sastāvdaļām ietilpst vienā kategorijā, tad maisījums jāklasificē šajā kategorijā. |
| --- | --- | --- |

3.

3.1.3.3. iedaļā pievieno c) un d) punktu:

“c)

Ja konvertētie aprēķinātie akūtas toksicitātes punkti visām maisījuma sastāvdaļām ietilpst vienā kategorijā, tad maisījums jāklasificē šajā kategorijā.

| d) | Ja par maisījuma sastāvdaļām ir pieejami tikai diapazona dati (vai akūtas toksicitātes bīstamības kategorijas informācija), tie ir jāpārvērš punktu aprēķinos saskaņā ar 3.1.2. tabulu, kad tiek veikti aprēķini, lai klasificētu jaunu maisījumu, izmantojot formulas, kas sniegtas 3.1.3.6.1. un 3.1.3.6.2.3. iedaļā.” |
| --- | --- |

d)

Ja par maisījuma sastāvdaļām ir pieejami tikai diapazona dati (vai akūtas toksicitātes bīstamības kategorijas informācija), tie ir jāpārvērš punktu aprēķinos saskaņā ar 3.1.2. tabulu, kad tiek veikti aprēķini, lai klasificētu jaunu maisījumu, izmantojot formulas, kas sniegtas 3.1.3.6.1. un 3.1.3.6.2.3. iedaļā.”

| 4. | 3.1.3.5.2. iedaļu aizstāj ar šādu iedaļu:
  3.1.3.5.2.   Ja testējamais maisījums ir izšķīdināts šķīdinātājā, kura toksicitātes klasifikācijas kategorija ir tāda pati vai zemāka, salīdzinot ar tām sākotnējām sastāvdaļām, kuru toksicitāte ir viszemākā, un nav domājams, ka šis šķīdinātājs ietekmēs citu sastāvdaļu toksicitāti, tad jauno atšķaidīto maisījumu var klasificēt kā ekvivalentu sākotnējam testētajam maisījumam. Alternatīvi var izmantot 3.1.3.6.1. iedaļā norādīto formulu.” |
| --- | --- |

4.

3.1.3.5.2. iedaļu aizstāj ar šādu iedaļu:

3.1.3.5.2.   Ja testējamais maisījums ir izšķīdināts šķīdinātājā, kura toksicitātes klasifikācijas kategorija ir tāda pati vai zemāka, salīdzinot ar tām sākotnējām sastāvdaļām, kuru toksicitāte ir viszemākā, un nav domājams, ka šis šķīdinātājs ietekmēs citu sastāvdaļu toksicitāti, tad jauno atšķaidīto maisījumu var klasificēt kā ekvivalentu sākotnējam testētajam maisījumam. Alternatīvi var izmantot 3.1.3.6.1. iedaļā norādīto formulu.”

| 5. | 3.1.3.6.1. iedaļu groza šādi:






  a) | c) punktu aizstāj ar šādu punktu:






  “c) | neņem vērā sastāvdaļas, ja pieejamie dati ir robežvērtības testa dati (aiz 4. kategorijas augšējā sliekšņa attiecīgajam iedarbības ceļam, kā izklāstīts 3.1.1. tabulā) un tie neuzrāda akūtu toksicitāti.”; |
| --- | --- | --- | --- |

5.

3.1.3.6.1. iedaļu groza šādi:

a)

c) punktu aizstāj ar šādu punktu:

“c)

neņem vērā sastāvdaļas, ja pieejamie dati ir robežvērtības testa dati (aiz 4. kategorijas augšējā sliekšņa attiecīgajam iedarbības ceļam, kā izklāstīts 3.1.1. tabulā) un tie neuzrāda akūtu toksicitāti.”;

| b) | pirmo teikumu pēc c) punkta aizstāj ar šādu teikumu:
  “Sastāvdaļas, kas atbilst šā punkta darbības jomai, uzskata par sastāvdaļām ar zināmu aprēķināto akūto toksicitāti (ATE). Skatīt 3.1.1. tabulas b) piezīmi un 3.1.3.3. iedaļu pieejamo datu atbilstīgai piemērošanai turpmākajam vienādojumam, kā arī 3.1.3.6.2.3. iedaļu.” |
| --- | --- |

b)

pirmo teikumu pēc c) punkta aizstāj ar šādu teikumu:

“Sastāvdaļas, kas atbilst šā punkta darbības jomai, uzskata par sastāvdaļām ar zināmu aprēķināto akūto toksicitāti (ATE). Skatīt 3.1.1. tabulas b) piezīmi un 3.1.3.3. iedaļu pieejamo datu atbilstīgai piemērošanai turpmākajam vienādojumam, kā arī 3.1.3.6.2.3. iedaļu.”

| 6. | 3.1.3.6.2.1. iedaļas a) punktā 1. zemsvītras piezīmi aizstāj ar šādu zemsvītras piezīmi:






  “(1) | Ja maisījumos ir sastāvdaļas, par kurām nav akūtas toksicitātes datu katram iedarbības ceļam, aprēķināto akūto toksicitāti var ekstrapolēt no pieejamajiem datiem, un to var piemērot attiecīgam ceļam (skatīt 3.1.3.2. iedaļu). Tomēr konkrēti tiesību akti var pieprasīt testēšanu attiecībā uz konkrētu ceļu. Minētajos gadījumos klasificēšanu veic šim ceļam, pamatojoties uz juridiskajām prasībām.” |
| --- | --- | --- |

6.

3.1.3.6.2.1. iedaļas a) punktā 1. zemsvītras piezīmi aizstāj ar šādu zemsvītras piezīmi:

“(1)

Ja maisījumos ir sastāvdaļas, par kurām nav akūtas toksicitātes datu katram iedarbības ceļam, aprēķināto akūto toksicitāti var ekstrapolēt no pieejamajiem datiem, un to var piemērot attiecīgam ceļam (skatīt 3.1.3.2. iedaļu). Tomēr konkrēti tiesību akti var pieprasīt testēšanu attiecībā uz konkrētu ceļu. Minētajos gadījumos klasificēšanu veic šim ceļam, pamatojoties uz juridiskajām prasībām.”

| 7. | 3.1.3.6.2.2. iedaļu aizstāj ar šādu iedaļu:
  3.1.3.6.2.2.   Ja maisījumā ir izmantota sastāvdaļa koncentrācijā, kas ir 1 % vai lielāka, un ja par to nav nekādas izmantojamas informācijas, secina, ka uz maisījumu nevar attiecināt noteiktu aprēķinātu akūto toksicitāti. Šajā gadījumā maisījumu klasificē, pamatojoties tikai uz tā zināmajām sastāvdaļām, drošības datu lapai (DDL) un marķējumam pievienojot papildu paziņojumu: “× procenti maisījumā ir sastāvdaļa(-as), kuras(-u) toksicitāte nav zināma”.” |
| --- | --- |

7.

3.1.3.6.2.2. iedaļu aizstāj ar šādu iedaļu:

3.1.3.6.2.2.   Ja maisījumā ir izmantota sastāvdaļa koncentrācijā, kas ir 1 % vai lielāka, un ja par to nav nekādas izmantojamas informācijas, secina, ka uz maisījumu nevar attiecināt noteiktu aprēķinātu akūto toksicitāti. Šajā gadījumā maisījumu klasificē, pamatojoties tikai uz tā zināmajām sastāvdaļām, drošības datu lapai (DDL) un marķējumam pievienojot papildu paziņojumu: “× procenti maisījumā ir sastāvdaļa(-as), kuras(-u) toksicitāte nav zināma”.”

| 8. | 3.1.3.6.2.3. iedaļā 3.1.2. tabulas virsrakstu aizstāj ar šādu virsrakstu: |
| --- | --- |

8.

3.1.3.6.2.3. iedaļā 3.1.2. tabulas virsrakstu aizstāj ar šādu virsrakstu:

| 9. | 3.1.4.1. iedaļai pievieno šādu teikumu:
  “Neskarot 27. pantu, kombinētus bīstamības apzīmējumus drīkst izmantot saskaņā ar III pielikumu.” |
| --- | --- |

9.

3.1.4.1. iedaļai pievieno šādu teikumu:

“Neskarot 27. pantu, kombinētus bīstamības apzīmējumus drīkst izmantot saskaņā ar III pielikumu.”

| 10. | 3.1.3., 3.2.5., 3.3.5., 3.4.4. un 3.8.4. tabulā piktogrammu ar izsaukuma zīmi aizstāj ar šādu piktogrammu:
  “” |
| --- | --- |

10.

3.1.3., 3.2.5., 3.3.5., 3.4.4. un 3.8.4. tabulā piktogrammu ar izsaukuma zīmi aizstāj ar šādu piktogrammu:

“Image”

| 11. | 3.4.1.5. iedaļā vārdus “3.4.4. sadaļā” aizstāj ar “II pielikuma 2.8. iedaļā”. |
| --- | --- |

11.

3.4.1.5. iedaļā vārdus “3.4.4. sadaļā” aizstāj ar “II pielikuma 2.8. iedaļā”.

| 12. | 3.4.1.6. iedaļas pirmajā ievilkumā aiz vārdiem “sensibilizācija ieelpojot” iekļauj vārdu “, un”. |
| --- | --- |

12.

3.4.1.6. iedaļas pirmajā ievilkumā aiz vārdiem “sensibilizācija ieelpojot” iekļauj vārdu “, un”.

| 13. | 3.4.2. līdz 3.4.2.2.4.1. iedaļu aizstāj ar šādām iedaļām:
  “3.4.2.   Vielu klasificēšanas kritēriji
  3.4.2.1.   Elpceļu sensibilizatori
  3.4.2.1.1.   Bīstamības kategorijas
  3.4.2.1.1.1.   Elpceļu sensibilizatorus klasificē 1. kategorijā, ja dati ir nepietiekami, lai noteiktu apakškategoriju.
  3.4.2.1.1.2.   Ja dati ir pietiekami, tad detalizētāks novērtējums saskaņā ar 3.4.2.1.1.3. iedaļu ļauj iedalīt elpceļu sensibilizatorus apakškategorijās, spēcīgus sensibilizatorus – 1.A apakškategorijā vai citus elpceļu sensibilizatorus – 1.B apakškategorijā.
  3.4.2.1.1.3.   Elpceļu sensibilizatoru ietekme uz cilvēkiem un dzīvniekiem parasti pamato klasifikāciju ar pierādījumu daudzumu. Vielas var iedalīt vienā no divām apakškategorijām – 1.A vai 1.B, izmantojot pierādījumu daudzuma pieeju saskaņā ar 3.4.1. tabulā sniegtajiem kritērijiem un pamatojoties uz ticamiem un kvalitatīviem pierādījumiem, kas gūti cilvēku saslimšanas gadījumos vai epidemioloģiskos pētījumos un/vai atbilstīgos pētījumos uz dzīvniekiem.
  3.4.2.1.1.4.   Vielas klasificē kā elpceļu sensibilizatorus saskaņā ar 3.4.1. tabulā sniegtajiem kritērijiem.
  3.4.1. tabula
  Bīstamības kategorija un apakškategorijas elpceļu sensibilizatoriem






  Kategorija | Kritēriji |
| --- | --- | --- |
| 1. kategorija | Ja dati ir nepietiekami, lai noteiktu apakškategoriju, vielas klasificē kā elpceļu sensibilizatorus (1. kategorija) saskaņā ar šādiem kritērijiem:






  a) | ja ir dati, ka minētā viela cilvēkiem var izraisīt specifisku elpceļu hiperjutību; un/vai |

13.

3.4.2. līdz 3.4.2.2.4.1. iedaļu aizstāj ar šādām iedaļām:

“3.4.2.   Vielu klasificēšanas kritēriji

3.4.2.1.   Elpceļu sensibilizatori

3.4.2.1.1.   Bīstamības kategorijas

3.4.2.1.1.1.   Elpceļu sensibilizatorus klasificē 1. kategorijā, ja dati ir nepietiekami, lai noteiktu apakškategoriju.

3.4.2.1.1.2.   Ja dati ir pietiekami, tad detalizētāks novērtējums saskaņā ar 3.4.2.1.1.3. iedaļu ļauj iedalīt elpceļu sensibilizatorus apakškategorijās, spēcīgus sensibilizatorus – 1.A apakškategorijā vai citus elpceļu sensibilizatorus – 1.B apakškategorijā.

3.4.2.1.1.3.   Elpceļu sensibilizatoru ietekme uz cilvēkiem un dzīvniekiem parasti pamato klasifikāciju ar pierādījumu daudzumu. Vielas var iedalīt vienā no divām apakškategorijām – 1.A vai 1.B, izmantojot pierādījumu daudzuma pieeju saskaņā ar 3.4.1. tabulā sniegtajiem kritērijiem un pamatojoties uz ticamiem un kvalitatīviem pierādījumiem, kas gūti cilvēku saslimšanas gadījumos vai epidemioloģiskos pētījumos un/vai atbilstīgos pētījumos uz dzīvniekiem.

3.4.2.1.1.4.   Vielas klasificē kā elpceļu sensibilizatorus saskaņā ar 3.4.1. tabulā sniegtajiem kritērijiem.

3.4.1. tabula

Bīstamības kategorija un apakškategorijas elpceļu sensibilizatoriem

Kategorija

Kritēriji

1. kategorija

Ja dati ir nepietiekami, lai noteiktu apakškategoriju, vielas klasificē kā elpceļu sensibilizatorus (1. kategorija) saskaņā ar šādiem kritērijiem:

a)

ja ir dati, ka minētā viela cilvēkiem var izraisīt specifisku elpceļu hiperjutību; un/vai

| b) | ja ir pozitīvi rezultāti attiecīgā testā ar dzīvniekiem. |
| --- | --- |

b)

ja ir pozitīvi rezultāti attiecīgā testā ar dzīvniekiem.

1.A apakškategorija

Vielas, kurām ir augsts biežuma rādītājs attiecībā uz cilvēku saslimšanas gadījumiem vai augstas sensibilitātes gadījumu varbūtība cilvēkiem, pamatojoties uz testiem ar dzīvniekiem vai citiem testiem (5). Var būt apsvērta arī reakcijas nopietnība.

1.B apakškategorija

Vielas, kurām biežuma rādītājs ir no zema līdz vidējam attiecībā uz gadījumiem ar cilvēkiem; vai zemas līdz vidējas sensibilitātes gadījumu varbūtība cilvēkiem, pamatojoties uz pārbaudēm ar dzīvniekiem vai citiem testiem (5). Var būt apsvērta arī reakcijas nopietnība.

3.4.2.1.2.   Pierādījumi par ietekmi uz cilvēkiem

3.4.2.1.2.1.   Pierādījumi, ka viela var izraisīt specifisku elpceļu hiperjutību, parasti pamatojas uz pieredzes par cilvēkiem. Šajā kontekstā hiperjutība parasti izpaužas kā astma, bet ir jāņem vērā arī citas hiperjutības reakcijas, piemēram, rinīts/konjunktivīts un alveolīts. Stāvoklim ir alerģiskai reakcijai raksturīgās klīniskās pazīmes. Tomēr imunoloģiskie mehānismi nav jāpierāda.

3.4.2.1.2.2.   Apsverot pierādījumus par iedarbību uz cilvēkiem, lai pieņemtu lēmumu par klasificēšanu, papildus pierādījumiem par cilvēku saslimšanas gadījumiem ir jāņem vērā:

| a) | iedarbībai pakļautais iedzīvotāju skaits; |
| --- | --- |

a)

iedarbībai pakļautais iedzīvotāju skaits;

| b) | iedarbības pakāpe. |
| --- | --- |

b)

iedarbības pakāpe.

Pētījumos ar cilvēkiem iegūtu datu izmantošana ir izklāstīta 1.1.1.3., 1.1.1.4. un 1.1.1.5. iedaļā.

3.4.2.1.2.3.   Iepriekš minētie pierādījumi var būt:

| a) | slimības vēsture un atbilstīgi ar vielas iedarbību saistīto plaušu funkcijas testu dati, ko apstiprina citi papildu pierādījumi, tostarp varētu būt:






  i) | in vivo imunoloģiskais tests (piemēram, ādas imūntests); |
| --- | --- | --- |

a)

slimības vēsture un atbilstīgi ar vielas iedarbību saistīto plaušu funkcijas testu dati, ko apstiprina citi papildu pierādījumi, tostarp varētu būt:

i)

in vivo imunoloģiskais tests (piemēram, ādas imūntests);

| ii) | in vitro imunoloģiskais tests (piemēram, seroloģiskā analīze); |
| --- | --- |

ii)

in vitro imunoloģiskais tests (piemēram, seroloģiskā analīze);

| iii) | pētījumi, kas norāda uz citām specifiskām hiperjutīgām reakcijām, kuru imunoloģiskās darbības mehānisms nav pierādīts, piemēram, atkārtoti zema līmeņa kairinājumi, ar farmakoloģisko iedarbību saistītas ietekmes; |
| --- | --- |

iii)

pētījumi, kas norāda uz citām specifiskām hiperjutīgām reakcijām, kuru imunoloģiskās darbības mehānisms nav pierādīts, piemēram, atkārtoti zema līmeņa kairinājumi, ar farmakoloģisko iedarbību saistītas ietekmes;

| iv) | ķīmiskā struktūra, kas ir radnieciska vielām, par kurām ir zināms, ka tās izraisa elpceļu hiperjutību; |
| --- | --- |

iv)

ķīmiskā struktūra, kas ir radnieciska vielām, par kurām ir zināms, ka tās izraisa elpceļu hiperjutību;

| b) | dati, kas iegūti no viena vai vairākiem pozitīviem bronhu provokācijas testiem, kas ir veikti ar attiecīgo vielu un ir saskaņā ar specifiskas hiperjutības reakcijas noteikšanai akceptētām pamatnostādnēm. |
| --- | --- |

b)

dati, kas iegūti no viena vai vairākiem pozitīviem bronhu provokācijas testiem, kas ir veikti ar attiecīgo vielu un ir saskaņā ar specifiskas hiperjutības reakcijas noteikšanai akceptētām pamatnostādnēm.

3.4.2.1.2.4.   Slimības vēsturē jāiekļauj medicīniskā vēsture un arodvēsture, lai noteiktu sakarību starp specifiskas vielas iedarbību un elpceļu hiperjutības izveidošanos. Attiecīgā informācija iekļauj pastiprinošus faktorus mājās un darba vietā, attiecīgā pacienta slimības sākumu un attīstību, ģimenes vēsturi un medicīnisko vēsturi. Medicīniskajā vēsturē jāiekļauj arī piezīme par citām alerģiskām vai elpceļu slimībām kopš bērnības un smēķēšanas ieradumiem.

3.4.2.1.2.5.   Uzskata, ka pozitīvs bronhu provokācijas testa rezultāts ir klasificēšanai pietiekams pierādījums. Tomēr parasti praksē daudzi no iepriekš uzskaitītajiem izmeklējumiem jau būs izdarīti.

3.4.2.1.3.   Pētījumi ar dzīvniekiem

3.4.2.1.3.1.   Atbilstīgas pārbaudes ar dzīvniekiem (6), kas var norādīt uz vielas spēju izraisīt cilvēkiem sensibilizāciju ieelpojot (7), var ietvert:

| a) | E imūnoglobulīna (IgE) un citu īpašu imunoloģisku parametru mērījumus pelēm; |
| --- | --- |

a)

E imūnoglobulīna (IgE) un citu īpašu imunoloģisku parametru mērījumus pelēm;

| b) | specifiskas plaušu reakcijas jūrascūciņām. |
| --- | --- |

b)

specifiskas plaušu reakcijas jūrascūciņām.

3.4.2.2.   Ādas sensibilizatori

3.4.2.2.1.   Bīstamības kategorijas

3.4.2.2.1.1.   Ādas sensibilizatorus klasificē 1. kategorijā, ja dati ir nepietiekami, lai noteiktu apakškategoriju.

3.4.2.2.1.2.   Ja dati ir pietiekami, tad detalizētāks novērtējums saskaņā ar 3.4.2.2.1.3. iedaļu ļauj iedalīt ādas sensibilizatorus apakškategorijās, spēcīgus sensibilizatorus – 1.A apakškategorijā vai citus ādas sensibilizatorus – 1.B apakškategorijā.

3.4.2.2.1.3.   Ādas sensibilizatoriem ietekme uz cilvēkiem vai dzīvniekiem parasti pamato klasifikāciju ar pierādījumu daudzumu, kā izklāstīts 3.4.2.2.2. iedaļā. Vielas var iedalīt vienā no divām apakškategorijām – 1.A vai 1.B apakškategorijā, izmantojot pierādījumu daudzuma pieeju saskaņā ar 3.4.2. tabulā sniegtajiem kritērijiem un pamatojoties uz ticamiem un kvalitatīviem pierādījumiem, kas gūti cilvēku saslimšanas gadījumos vai epidemioloģiskos pētījumos un/vai atbilstīgos pētījumos ar izmēģinājuma dzīvniekiem saskaņā ar orientējošajām vērtībām, kas 1.A apakškategorijai ir sniegtas 3.4.2.2.2.1. un 3.4.2.2.3.2. iedaļā un 1.B apakškategorijai – 3.4.2.2.2.2. un 3.4.2.2.3.3. iedaļā.

3.4.2.2.1.4.   Vielas klasificē kā ādas sensibilizatorus saskaņā ar 3.4.2. tabulas kritērijiem:

3.4.2. tabula

Bīstamības kategorija un apakškategorijas ādas sensibilizatoriem

| Kategorija | Kritēriji |
| --- | --- |
| 1. kategorija | Ja dati ir nepietiekami, lai noteiktu apakškategoriju, vielas klasificē kā ādas sensibilizatorus (1. kategorija) saskaņā a šādiem kritērijiem:






  a) | ja ir dati, ka minētā viela, nonākot saskarē ar cilvēka ādu, var izraisīt sensibilizāciju ievērojamam skaitam cilvēku; vai |

Kategorija

Kritēriji

1. kategorija

Ja dati ir nepietiekami, lai noteiktu apakškategoriju, vielas klasificē kā ādas sensibilizatorus (1. kategorija) saskaņā a šādiem kritērijiem:

a)

ja ir dati, ka minētā viela, nonākot saskarē ar cilvēka ādu, var izraisīt sensibilizāciju ievērojamam skaitam cilvēku; vai

| b) | ja ir pozitīvi rezultāti attiecīgā testā ar dzīvniekiem (sk. īpašos kritērijus 3.4.2.2.4.1. iedaļā). |
| --- | --- |

b)

ja ir pozitīvi rezultāti attiecīgā testā ar dzīvniekiem (sk. īpašos kritērijus 3.4.2.2.4.1. iedaļā).

1.A apakškategorija

Vielas, kurām ir augsts ietekmes biežuma rādītājs attiecībā uz cilvēkiem un/vai spēcīga ietekme uz dzīvniekiem, var uzskatīt par tādām, kas var izraisīt būtisku sensibilitāti cilvēkiem. Var izvērtēt arī reakcijas nopietnību.

1.B apakškategorija

Vielas, kurām ir zems līdz vidējs ietekmes biežuma rādītājs attiecībā uz cilvēkiem un/vai zema līdz vidēja ietekme uz dzīvniekiem, var uzskatīt par tādām, kas var izraisīt sensibilitāti cilvēkiem. Var izvērtēt arī reakcijas nopietnību.

3.4.2.2.2.   Pierādījumi par ietekmi uz cilvēkiem

3.4.2.2.2.1.   1.A apakškategorijai pierādījumi par ietekmi uz cilvēkiem var ietvert:

| a) | pozitīvas reakcijas pie ≤ 500 μg/cm2 (HRIPT, HMT – indukcijas slieksnis); |
| --- | --- |

a)

pozitīvas reakcijas pie ≤ 500 μg/cm2 (HRIPT, HMT – indukcijas slieksnis);

| b) | diagnostiska apsēja testa datus, ja ir relatīvi augsts un nozīmīgs reakciju biežums noteiktā iedzīvotāju daļā saistībā ar relatīvi zemu iedarbības koncentrāciju; |
| --- | --- |

b)

diagnostiska apsēja testa datus, ja ir relatīvi augsts un nozīmīgs reakciju biežums noteiktā iedzīvotāju daļā saistībā ar relatīvi zemu iedarbības koncentrāciju;

| c) | citus epidemioloģiskus datus, ja ir relatīvi augsts un nozīmīgs alerģiska kontaktdermatīta biežums saistībā ar relatīvi zemu iedarbības koncentrāciju. |
| --- | --- |

c)

citus epidemioloģiskus datus, ja ir relatīvi augsts un nozīmīgs alerģiska kontaktdermatīta biežums saistībā ar relatīvi zemu iedarbības koncentrāciju.

3.4.2.2.2.2.   1.B apakškategorijai pierādījumi par ietekmi uz cilvēkiem var ietvert:

| a) | pozitīvas reakcijas pie > 500 μg/cm2 (HRIPT, HMT – indukcijas slieksnis); |
| --- | --- |

a)

pozitīvas reakcijas pie > 500 μg/cm2 (HRIPT, HMT – indukcijas slieksnis);

| b) | diagnostiska uzsējuma testa datus, ja ir relatīvi zems, bet nozīmīgs reakciju biežums noteiktā iedzīvotāju daļā saistībā ar relatīvi augstu iedarbības koncentrāciju; |
| --- | --- |

b)

diagnostiska uzsējuma testa datus, ja ir relatīvi zems, bet nozīmīgs reakciju biežums noteiktā iedzīvotāju daļā saistībā ar relatīvi augstu iedarbības koncentrāciju;

| c) | citus epidemioloģiskus datus, ja ir relatīvi zems, bet nozīmīgs alerģiska kontaktdermatīta biežums saistībā ar relatīvi augstu iedarbības koncentrāciju. |
| --- | --- |

c)

citus epidemioloģiskus datus, ja ir relatīvi zems, bet nozīmīgs alerģiska kontaktdermatīta biežums saistībā ar relatīvi augstu iedarbības koncentrāciju.

Pētījumos ar cilvēkiem iegūtu datu izmantošana ir izklāstīta 1.1.1.3., 1.1.1.4. un 1.1.1.5. iedaļā.

3.4.2.2.3.   Pētījumi ar dzīvniekiem

3.4.2.2.3.1.   Attiecībā uz 1. kategoriju, ja izmanto ādas sensibilizācijas testa metodi ar palīgvielām, vismaz 30 % dzīvnieku atbildes reakcija ir uzskatāma par pozitīvu rezultātu. Ja izmanto testa metodi bez palīgvielām jūrascūciņām, par pozitīvu uzskatāma vismaz 15 % dzīvnieku atbildes reakcija. 1. kategorijai, ja stimulācijas indekss ir trīs vai lielāks, atbildes reakciju uzskata par pozitīvu vietējā limfmezgla novērtējumā. Ādas sensibilitātes testa metodes ir izklāstītas ESAO 406. pamatnostādnē (Maksimizācijas tests jūrascūciņām un Bīlera tests jūrascūciņām) un 429. pamatnostādnē (Vietējs limfmezgla novērtējums). Var izmantot citas metodes ar nosacījumu, ka tās ir pienācīgi validētas un ir dots zinātnisks pamatojums. Piemēram, peļu ausu pietūkuma tests (MEST) varētu būt ticams skrīninga tests, lai noteiktu vidējus un spēcīgus sensibilizatorus, un to varētu izmantot kā pirmo pakāpi sensibilitātes iespējamības novērtējumā.

3.4.2.2.3.2.   Rezultāti 1.A apakškategorijas testā ar dzīvniekiem var ietvert datus ar 3.4.3. tabulā norādītajām vērtībām.

3.4.3. tabula

Rezultāti 1.A apakškategorijas testā ar dzīvniekiem

| Analīze | Kritēriji |
| --- | --- |
| Vietējs limfmezgla novērtējums | EC3 vērtība ≤ 2 % |
| Jūrascūciņu maksimizācijas tests | ≥ 30 %, reaģējot pie ≤ 0,1 % intradermālas indukcijas devas, vai
  ≥ 60 %, reaģējot pie > 0,1 % līdz ≤ 1 % intradermālas indukcijas devas |
| Bīlera tests | ≥15 %, reaģējot pie ≤ 0,2 % virsādas indukcijas devas, vai
  ≥ 60 %, reaģējot pie > 0,2 % līdz ≤ 20 % virsādas indukcijas devas |

Analīze

Kritēriji

Vietējs limfmezgla novērtējums

EC3 vērtība ≤ 2 %

Jūrascūciņu maksimizācijas tests

≥ 30 %, reaģējot pie ≤ 0,1 % intradermālas indukcijas devas, vai

≥ 60 %, reaģējot pie > 0,1 % līdz ≤ 1 % intradermālas indukcijas devas

Bīlera tests

≥15 %, reaģējot pie ≤ 0,2 % virsādas indukcijas devas, vai

≥ 60 %, reaģējot pie > 0,2 % līdz ≤ 20 % virsādas indukcijas devas

3.4.2.2.3.3.   Rezultāti 1.B apakškategorijas testā ar dzīvniekiem var ietvert datus ar 3.4.4. tabulā norādītajām vērtībām.

3.4.4. tabula

Rezultāti 1.B apakškategorijas testā ar dzīvniekiem

| Analīze | Kritēriji |
| --- | --- |
| Vietējs limfmezgla novērtējums | EC3 vērtība > 2 % |
| Jūrascūciņu maksimizācijas tests (GPMT) | ≥ 30 % līdz < 60 %, reaģējot pie > 0,1 % līdz ≤ 1 % intradermālas indukcijas devas vai
  ≥ 30 %, reaģējot pie > 1 % intradermālas indukcijas devas |
| Bīlera tests | ≥ 15 % līdz < 60 %, reaģējot pie > 0,2 % līdz ≤ 20 % virsādas indukcijas devas vai
  ≥ 15 %, reaģējot pie > 20 % virsādas indukcijas devas |

Analīze

Kritēriji

Vietējs limfmezgla novērtējums

EC3 vērtība > 2 %

Jūrascūciņu maksimizācijas tests (GPMT)

≥ 30 % līdz < 60 %, reaģējot pie > 0,1 % līdz ≤ 1 % intradermālas indukcijas devas vai

≥ 30 %, reaģējot pie > 1 % intradermālas indukcijas devas

Bīlera tests

≥ 15 % līdz < 60 %, reaģējot pie > 0,2 % līdz ≤ 20 % virsādas indukcijas devas vai

≥ 15 %, reaģējot pie > 20 % virsādas indukcijas devas

3.4.2.2.4.   Īpaši apsvērumi

3.4.2.2.4.1.   Lai klasificētu vielu, ir jābūt visiem vai vienam no turpmāk minētajiem datiem, pamatojoties uz pierādījumu daudzumu:

| a) | pozitīvi ādas proves dati, kas parasti iegūti vairāk nekā vienā dermatoloģijas klīnikā; |
| --- | --- |

a)

pozitīvi ādas proves dati, kas parasti iegūti vairāk nekā vienā dermatoloģijas klīnikā;

| b) | epidemioloģiskie pētījumi, kas uzrāda vielas izraisītu alerģisku kontaktdermatītu; gadījumi, kad liela daļa iedarbībai pakļauto indivīdu uzrāda raksturīgus simptomus, ir jāaplūko īpaši vērīgi, pat ja gadījumu skaits ir neliels; |
| --- | --- |

b)

epidemioloģiskie pētījumi, kas uzrāda vielas izraisītu alerģisku kontaktdermatītu; gadījumi, kad liela daļa iedarbībai pakļauto indivīdu uzrāda raksturīgus simptomus, ir jāaplūko īpaši vērīgi, pat ja gadījumu skaits ir neliels;

| c) | apstiprinoši dati attiecīgos pētījumos ar dzīvniekiem; |
| --- | --- |

c)

apstiprinoši dati attiecīgos pētījumos ar dzīvniekiem;

| d) | pozitīvi dati eksperimentālos pētījumos ar cilvēkiem (skatīt 1.3.2.4.7. iedaļu); |
| --- | --- |

d)

pozitīvi dati eksperimentālos pētījumos ar cilvēkiem (skatīt 1.3.2.4.7. iedaļu);

| e) | labi dokumentētas alerģiska kontaktdermatīta epizodes, kas parasti konstatētas vairāk nekā vienā dermatoloģijas klīnikā; |
| --- | --- |

e)

labi dokumentētas alerģiska kontaktdermatīta epizodes, kas parasti konstatētas vairāk nekā vienā dermatoloģijas klīnikā;

| f) | var izvērtēt arī reakcijas nopietnību. |
| --- | --- |

f)

var izvērtēt arī reakcijas nopietnību.

3.4.2.2.4.2.   Pierādījumi, ko gūst, pētot dzīvniekus, parasti ir daudz ticamāki nekā pierādījumi par cilvēku pakļaušanu sensibilizatora ietekmei. Ja pierādījumi ir kā par cilvēkiem, tā par dzīvniekiem un ja rezultāti ir pretēji, klasificēšanas jautājumu atrisina, katrā gadījumā atsevišķi izvērtējot no abiem avotiem gūto pierādījumu kvalitāti un ticamību. Parasti bīstamības klasificēšanai datus par cilvēkiem gūst nevis laboratorijas eksperimentos ar brīvprātīgajiem, bet gan riska izvērtējumā, lai apstiprinātu ietekmes neesamību, kas novērota testos ar dzīvniekiem. Tādējādi apstiprinošus datus par cilvēkiem attiecībā uz sensibilizāciju, nonākot saskarē ar ādu, parasti gūst no datiem par atsevišķiem slimības gadījumiem vai citu mazāk formālu pētījumu rezultātā. Tāpēc par cilvēkiem gūtie dati jāvērtē piesardzīgi, jo papildus pašas vielas raksturīgajām īpašībām gadījumu biežums atspoguļo tādus faktorus kā situāciju, kurā indivīdi ir pakļauti vielas iedarbībai, bioloģisko pieejamību, individuālo uzņēmību un veiktos profilakses pasākumus. Negatīvus datus par cilvēkiem parasti neizmanto, lai noliegtu pozitīvus rezultātus, kas gūti pētījumos ar dzīvniekiem. Ir jāsniedz apsvērumi par nesēja ietekmi, tas attiecas gan uz datiem par dzīvniekiem, gan uz datiem par cilvēkiem.

3.4.2.2.4.3.   Ja nav neviena no iepriekš minētajiem apstākļiem, vielu nepieskaita ādas sensibilizatoriem. Tomēr, ja ir atrodama divu vai vairāku turpmāk uzskaitīto kontakta sensibilizācijas rādītāju kombinācija, šo lēmumu var mainīt. Katru gadījumu izskata atsevišķi.

| a) | Atsevišķi alerģiska kontaktdermatīta gadījumi. |
| --- | --- |

a)

Atsevišķi alerģiska kontaktdermatīta gadījumi.

| b) | Ierobežoti epidemioloģiski pētījumi, piemēram, kuros sakrišana, novirzes vai sajaukšana nav pilnīgi izslēgtas ar pienācīgu ticamību. |
| --- | --- |

b)

Ierobežoti epidemioloģiski pētījumi, piemēram, kuros sakrišana, novirzes vai sajaukšana nav pilnīgi izslēgtas ar pienācīgu ticamību.

| c) | Ja ir dati no testiem, kuri izdarīti ar dzīvniekiem saskaņā ar esošajām pamatnostādnēm, kuri neatbilst pozitīva rezultāta kritērijiem, kas norādīti 3.4.2.2.3. iedaļā, bet ir pietiekami tuvu robežai, lai tos uzskatītu par nozīmīgiem. |
| --- | --- |

c)

Ja ir dati no testiem, kuri izdarīti ar dzīvniekiem saskaņā ar esošajām pamatnostādnēm, kuri neatbilst pozitīva rezultāta kritērijiem, kas norādīti 3.4.2.2.3. iedaļā, bet ir pietiekami tuvu robežai, lai tos uzskatītu par nozīmīgiem.

| d) | Ja ir pozitīvi nestandarta metožu dati. |
| --- | --- |

d)

Ja ir pozitīvi nestandarta metožu dati.

| e) | Ja ir pozitīvi rezultāti, kas gūti no tuviem struktūras analogiem. |
| --- | --- |

e)

Ja ir pozitīvi rezultāti, kas gūti no tuviem struktūras analogiem.

3.4.2.2.4.4.   Imunoloģiskā kontakta nātrene

Vielas, kas atbilst kritērijiem, pēc kuriem nosaka elpceļu sensibilizatorus, var papildus izraisīt imunoloģisko kontakta nātreni. Jāapsver, vai šīs vielas ir klasificējamas arī kā ādas sensibilizatori. Jāapsver, vai vielas, kas izraisa imunoloģisko kontakta nātreni, neatbilstot elpceļu sensibilizatoru kritērijiem, arī ir klasificējamas kā ādas sensibilizatori.

Nav atzīta modeļa, pēc kura veikt pārbaudes ar dzīvniekiem tādu vielu identifikācijai, kas būtu imunoloģiskās kontakta nātrenes cēlonis. Tādēļ līdzīgi kā attiecībā uz ādas sensibilizāciju klasifikāciju parasti pamato ar pierādījumiem, kas gūti par cilvēkiem.

| 14. | 3.4.3.3.1. iedaļā atsauci “3.4.3. tabulā” aizstāj ar atsauci “3.4.5. tabulā”. |
| --- | --- |

14.

3.4.3.3.1. iedaļā atsauci “3.4.3. tabulā” aizstāj ar atsauci “3.4.5. tabulā”.

| 15. | 3.4.3.3.2. iedaļu groza šādi:






  a) | atsauci “3.4.1. tabulā” aizstāj ar atsauci “3.4.5. tabulā”; |
| --- | --- | --- |

15.

3.4.3.3.2. iedaļu groza šādi:

a)

atsauci “3.4.1. tabulā” aizstāj ar atsauci “3.4.5. tabulā”;

| b) | atsauci “3.4.3. tabulas” aizstāj ar atsauci “3.4.6. tabulas”; |
| --- | --- |

b)

atsauci “3.4.3. tabulas” aizstāj ar atsauci “3.4.6. tabulas”;

| c) | 3.4.3. tabulu un 1., 2. un 3. piezīmi aizstāj ar šādu tekstu:
  “3.4.5. tabula
  Maisījuma, kas klasificēts vai nu kā elpceļu, vai ādas sensibilizators, sastāvdaļu vispārējā robežkoncentrācija, kas jāievēro, klasificējot maisījumu








  Klasificētās sastāvdaļas | Vispārējā robežkoncentrācija, kas jāievēro, klasificējot maisījumu kā: |
| --- | --- | --- |
| Elpceļu sensibilizators
  1. kategorija | Ādas sensibilizators
  1. kategorija |
| Cieta viela/šķidrums | Gāze | Visi fizikālie stāvokļi |
| Elpceļu sensibilizators
  1. kategorija | ≥ 1,0 % | ≥ 0,2 % | |
| Elpceļu sensibilizators
  1.A apakškategorija | ≥ 0,1 % | ≥ 0,1 % | |
| Elpceļu sensibilizators
  1.B apakškategorija | ≥ 1,0 % | ≥ 0,2 % | |
| Ādas sensibilizators
  1. kategorija | | | ≥ 1,0 % |
| Ādas sensibilizators
  1.A apakškategorija | | | ≥ 0,1 % |
| Ādas sensibilizators
  1.B apakškategorija | | | ≥ 1,0 %” |

c)

3.4.3. tabulu un 1., 2. un 3. piezīmi aizstāj ar šādu tekstu:

“3.4.5. tabula

Maisījuma, kas klasificēts vai nu kā elpceļu, vai ādas sensibilizators, sastāvdaļu vispārējā robežkoncentrācija, kas jāievēro, klasificējot maisījumu

Klasificētās sastāvdaļas

Vispārējā robežkoncentrācija, kas jāievēro, klasificējot maisījumu kā:

Elpceļu sensibilizators

1. kategorija

Ādas sensibilizators

1. kategorija

Cieta viela/šķidrums

Gāze

Visi fizikālie stāvokļi

Elpceļu sensibilizators

1. kategorija

≥ 1,0 %

≥ 0,2 %

Elpceļu sensibilizators

1.A apakškategorija

≥ 0,1 %

≥ 0,1 %

Elpceļu sensibilizators

1.B apakškategorija

≥ 1,0 %

≥ 0,2 %

Ādas sensibilizators

1. kategorija

≥ 1,0 %

Ādas sensibilizators

1.A apakškategorija

≥ 0,1 %

Ādas sensibilizators

1.B apakškategorija

≥ 1,0 %”

| d) | aiz jaunās 3.4.5. tabulas iekļauj šādu jaunu 3.4.6. tabulu:
  “3.4.6. tabula
  Maisījuma sastāvdaļu izpausmes robežkoncentrācija








  Klasificētās sastāvdaļas | Izpausmes robežkoncentrācija |
| --- | --- | --- |
| Elpceļu sensibilizators
  1. kategorija | Ādas sensibilizators
  1. kategorija |
| Cieta viela/šķidrums | Gāze | Visi fizikālie stāvokļi |
| Elpceļu sensibilizators
  1. kategorija | ≥ 0,1 % (1. piezīme) | ≥ 0,1 % (1. piezīme) | |
| Elpceļu sensibilizators
  1.A apakškategorija | ≥ 0,01 % (1. piezīme) | ≥ 0,01 % (1. piezīme) | |
| Elpceļu sensibilizators
  1.B apakškategorija | ≥ 0,1 % (1. piezīme) | ≥ 0,1 % (1. piezīme) | |
| Ādas sensibilizators
  1. kategorija | | | ≥ 0,1 % (1. piezīme) |
| Ādas sensibilizators
  1.A apakškategorija | | | ≥ 0,01 % (1. piezīme) |
| Ādas sensibilizators
  1.B apakškategorija | | | ≥ 0,1 % (1. piezīme) |

d)

aiz jaunās 3.4.5. tabulas iekļauj šādu jaunu 3.4.6. tabulu:

“3.4.6. tabula

Maisījuma sastāvdaļu izpausmes robežkoncentrācija

Klasificētās sastāvdaļas

Izpausmes robežkoncentrācija

Elpceļu sensibilizators

1. kategorija

Ādas sensibilizators

1. kategorija

Cieta viela/šķidrums

Gāze

Visi fizikālie stāvokļi

Elpceļu sensibilizators

1. kategorija

≥ 0,1 % (1. piezīme)

≥ 0,1 % (1. piezīme)

Elpceļu sensibilizators

1.A apakškategorija

≥ 0,01 % (1. piezīme)

≥ 0,01 % (1. piezīme)

Elpceļu sensibilizators

1.B apakškategorija

≥ 0,1 % (1. piezīme)

≥ 0,1 % (1. piezīme)

Ādas sensibilizators

1. kategorija

≥ 0,1 % (1. piezīme)

Ādas sensibilizators

1.A apakškategorija

≥ 0,01 % (1. piezīme)

Ādas sensibilizators

1.B apakškategorija

≥ 0,1 % (1. piezīme)

1. piezīme

Šo izpausmes robežkoncentrāciju parasti izmanto, piemērojot II pielikuma 2.8. iedaļas īpašās marķēšanas prasības, lai aizsargātu jau sensibilizētus indivīdus. Maisījumam, kas satur sastāvdaļas virs šīs koncentrācijas, ir vajadzīga DDL. Sensibilitāti izraisošām vielām, kuru specifiskā robežkoncentrācija ir zemāka par 0,1 %, izpausmes robežkoncentrācija ir jānosaka kā viena desmitdaļa no specifiskās robežkoncentrācijas.”

| 16. | 3.4.4.1. iedaļu aizstāj ar šādu iedaļu:
  3.4.4.1.   Marķējuma zīmju elementus vielām vai maisījumiem, kas atbilst kritērijiem klasificēšanai šajā bīstamības klasē, izmanto saskaņā ar 3.4.7. tabulu.
  3.4.7. tabula
  Marķējuma elementi elpceļu vai ādas sensibilizācijai







  Klasifikācija | Elpceļu sensibilizācija | Ādas sensibilizācija |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. kategorija un 1.A un 1.B apakškategorija | 1. kategorija un 1.A un 1.B apakškategorija |
| GHS piktogrammas | | |
| Signālvārds | Bīstami | Uzmanību |
| Bīstamības apzīmējums | H334: Ja ieelpo, var izraisīt alerģiju vai astmas simptomus, vai apgrūtināt elpošanu | H317: Var izraisīt alerģisku ādas reakciju |
| Drošības prasību apzīmējums. Novēršana | P261
  P285 | P261
  P272
  P280 |
| Drošības prasību apzīmējums. Reakcija | P304 + P341
  P342 + P311 | P302 + P352
  P333 + P313
  P321
  P363 |
| Drošības prasību apzīmējums. Uzglabāšana | | |
| Drošības prasību apzīmējums. Iznīcināšana | P501 | P501” |

16.

3.4.4.1. iedaļu aizstāj ar šādu iedaļu:

3.4.4.1.   Marķējuma zīmju elementus vielām vai maisījumiem, kas atbilst kritērijiem klasificēšanai šajā bīstamības klasē, izmanto saskaņā ar 3.4.7. tabulu.

3.4.7. tabula

Marķējuma elementi elpceļu vai ādas sensibilizācijai

Klasifikācija

Elpceļu sensibilizācija

Ādas sensibilizācija

1. kategorija un 1.A un 1.B apakškategorija

1. kategorija un 1.A un 1.B apakškategorija

GHS piktogrammas

Image

Image

Signālvārds

Bīstami

Uzmanību

Bīstamības apzīmējums

H334: Ja ieelpo, var izraisīt alerģiju vai astmas simptomus, vai apgrūtināt elpošanu

H317: Var izraisīt alerģisku ādas reakciju

Drošības prasību apzīmējums. Novēršana

P261

P285

P261

P272

P280

Drošības prasību apzīmējums. Reakcija

P304 + P341

P342 + P311

P302 + P352

P333 + P313

P321

P363

Drošības prasību apzīmējums. Uzglabāšana

Drošības prasību apzīmējums. Iznīcināšana

P501

P501”

| 17. | 3.8.3.4.5. iedaļas beigās pievieno šādu teikumu:
  “Elpceļu kairinājumu un narkotisku iedarbību izvērtē atsevišķi saskaņā ar 3.8.2.2. iedaļā minētajiem kritērijiem. Veicot šo bīstamību klasificēšanu, katras sastāvdaļas ietekme ir jāuzskata par papildu ietekmi, ja vien nav pierādījumu, ka sastāvdaļai nav papildu ietekmes.” |
| --- | --- |

17.

3.8.3.4.5. iedaļas beigās pievieno šādu teikumu:

“Elpceļu kairinājumu un narkotisku iedarbību izvērtē atsevišķi saskaņā ar 3.8.2.2. iedaļā minētajiem kritērijiem. Veicot šo bīstamību klasificēšanu, katras sastāvdaļas ietekme ir jāuzskata par papildu ietekmi, ja vien nav pierādījumu, ka sastāvdaļai nav papildu ietekmes.”

| 18. | 3.9.1.2. iedaļā aiz vārda “vielu” iekļauj vārdus “vai maisījumu”. |
| --- | --- |

18.

3.9.1.2. iedaļā aiz vārda “vielu” iekļauj vārdus “vai maisījumu”.

| 19. | Iekļauj šādu 3.10.1.6.2.a iedaļu:
  3.10.1.6.2.a   Kaut arī ieelpas definīcija 3.10.1.2. iedaļā ietver cietu vielu iekļūšanu elpošanas sistēmā, klasifikāciju 1. kategorijai saskaņā ar 3.10.1. tabulas b) punktu ir paredzēts piemērot tikai šķidrām vielām un maisījumiem.” |
| --- | --- |

19.

Iekļauj šādu 3.10.1.6.2.a iedaļu:

3.10.1.6.2.a   Kaut arī ieelpas definīcija 3.10.1.2. iedaļā ietver cietu vielu iekļūšanu elpošanas sistēmā, klasifikāciju 1. kategorijai saskaņā ar 3.10.1. tabulas b) punktu ir paredzēts piemērot tikai šķidrām vielām un maisījumiem.”

| D. | Regulas (EK) Nr. 1272/2008 I pielikuma 4. daļu aizstāj ar šādu tekstu:
  “4.   4. DAĻA. BĪSTAMĪBA VIDEI
  4.1.   Viela bīstama ūdens videi
  4.1.1.   Definīcijas un vispārīgi apsvērumi
  4.1.1.1.   Definīcijas






  a) | “Akūta toksicitāte ūdens videi” ir vielai piemītoša īpašība radīt bojājumus ūdens organismam, ja tas tiek īslaicīgi ūdens vidē pakļauts vielas iedarbībai. |
| --- | --- | --- |

D.

Regulas (EK) Nr. 1272/2008 I pielikuma 4. daļu aizstāj ar šādu tekstu:

“4.   4. DAĻA. BĪSTAMĪBA VIDEI

4.1.   Viela bīstama ūdens videi

4.1.1.   Definīcijas un vispārīgi apsvērumi

4.1.1.1.   Definīcijas

a)

“Akūta toksicitāte ūdens videi” ir vielai piemītoša īpašība radīt bojājumus ūdens organismam, ja tas tiek īslaicīgi ūdens vidē pakļauts vielas iedarbībai.

| b) | “Akūta (īstermiņa) bīstamība” klasifikācijas nolūkā ir vielas vai maisījuma bīstamība, ko organismam izraisa tās akūta toksicitāte, ja tas tiek īslaicīgi ūdens vidē pakļauts šīs vielas vai maisījuma iedarbībai. |
| --- | --- |

b)

“Akūta (īstermiņa) bīstamība” klasifikācijas nolūkā ir vielas vai maisījuma bīstamība, ko organismam izraisa tās akūta toksicitāte, ja tas tiek īslaicīgi ūdens vidē pakļauts šīs vielas vai maisījuma iedarbībai.

| c) | “Vielas pieejamība” ir tas, kādā mērā viela kļūst šķīstoša vai dezagregējas. Metāliem tā ir spēja metāla savienojuma (M°) metālisko jonu porcijai dezagregēties no pārējā savienojuma (molekulas). |
| --- | --- |

c)

“Vielas pieejamība” ir tas, kādā mērā viela kļūst šķīstoša vai dezagregējas. Metāliem tā ir spēja metāla savienojuma (M°) metālisko jonu porcijai dezagregēties no pārējā savienojuma (molekulas).

| d) | “Biopieejamība” jeb “bioloģiskā pieejamība” ir vielas spēja tikt uzņemtai organismā un nogādātai uz noteiktu organisma vietu. Tā ir atkarīga no vielas fizikālķīmiskajām īpašībām, organisma anatomijas un fizioloģijas, farmakokinētikas un iedarbības ceļa. Pieejamība nav biopieejamības priekšnoteikums. |
| --- | --- |

d)

“Biopieejamība” jeb “bioloģiskā pieejamība” ir vielas spēja tikt uzņemtai organismā un nogādātai uz noteiktu organisma vietu. Tā ir atkarīga no vielas fizikālķīmiskajām īpašībām, organisma anatomijas un fizioloģijas, farmakokinētikas un iedarbības ceļa. Pieejamība nav biopieejamības priekšnoteikums.

| e) | “Bioakumulācija” ir vielas uzņemšanas organismā, pārveidošanas un izvadīšanas tīrais rezultāts pa visiem iedarbības ceļiem (t. i., gaisu, ūdeni, nogulsnēm/augsni un barību). |
| --- | --- |

e)

“Bioakumulācija” ir vielas uzņemšanas organismā, pārveidošanas un izvadīšanas tīrais rezultāts pa visiem iedarbības ceļiem (t. i., gaisu, ūdeni, nogulsnēm/augsni un barību).

| f) | “Biokoncentrācija” ir vielas uzņemšanas organismā, pārveidošanas un izvadīšanas tīrais rezultāts, ja iedarbība notikusi ar ūdens starpniecību. |
| --- | --- |

f)

“Biokoncentrācija” ir vielas uzņemšanas organismā, pārveidošanas un izvadīšanas tīrais rezultāts, ja iedarbība notikusi ar ūdens starpniecību.

| g) | “Hroniska toksicitāte ūdens videi” ir vielas raksturīgā spēja radīt kaitīgu ietekmi uz ūdenī esošajiem organismiem iedarbības rezultātā, ko nosaka atbilstīgi organisma dzīves ciklam. |
| --- | --- |

g)

“Hroniska toksicitāte ūdens videi” ir vielas raksturīgā spēja radīt kaitīgu ietekmi uz ūdenī esošajiem organismiem iedarbības rezultātā, ko nosaka atbilstīgi organisma dzīves ciklam.

| h) | “Sadalīšanās” ir organisko molekulu sairšana mazākās molekulās un visbeidzot – oglekļa dioksīdā, ūdenī un sāļos. |
| --- | --- |

h)

“Sadalīšanās” ir organisko molekulu sairšana mazākās molekulās un visbeidzot – oglekļa dioksīdā, ūdenī un sāļos.

| i) | “ECx” ir ietekmes koncentrācija saistībā ar x % atbildes reakciju. |
| --- | --- |

i)

“ECx” ir ietekmes koncentrācija saistībā ar x % atbildes reakciju.

| j) | “Ilgtermiņa bīstamība” klasifikācijas nolūkā ir vielas vai maisījuma bīstamība, ko izraisa tās hroniska toksicitāte pēc ilgtermiņa iedarbības ūdens vidē. |
| --- | --- |

j)

“Ilgtermiņa bīstamība” klasifikācijas nolūkā ir vielas vai maisījuma bīstamība, ko izraisa tās hroniska toksicitāte pēc ilgtermiņa iedarbības ūdens vidē.

| k) | “Nenovērojamas ietekmes koncentrācija (NOEC)” ir testa koncentrācija tieši zem mazākās testētās ietekmes koncentrācijas ar statistiski būtisku negatīvu ietekmi. NOEC nav statistiski būtiskas negatīvas ietekmes, salīdzinot ar kontroli. |
| --- | --- |

k)

“Nenovērojamas ietekmes koncentrācija (NOEC)” ir testa koncentrācija tieši zem mazākās testētās ietekmes koncentrācijas ar statistiski būtisku negatīvu ietekmi. NOEC nav statistiski būtiskas negatīvas ietekmes, salīdzinot ar kontroli.

4.1.1.2.   Pamatelementi

4.1.1.2.0.   Attiecībā uz bīstamību ūdens videi izšķir:

| — | akūta bīstamība ūdenim, |
| --- | --- |

—

akūta bīstamība ūdenim,

| — | ilgtermiņa ūdens bīstamība. |
| --- | --- |

—

ilgtermiņa ūdens bīstamība.

4.1.1.2.1.   Pamatelementi, ko izmanto klasificēšanai sakarā ar bīstamību ūdens videi:

| — | akūta toksicitāte ūdens videi, |
| --- | --- |

—

akūta toksicitāte ūdens videi,

| — | hroniska toksicitāte ūdens videi, |
| --- | --- |

—

hroniska toksicitāte ūdens videi,

| — | faktiskās bioakumulācijas potenciāls, un |
| --- | --- |

—

faktiskās bioakumulācijas potenciāls, un

| — | (biotiska vai abiotiska) organisko ķīmisko vielu sadalīšanās. |
| --- | --- |

—

(biotiska vai abiotiska) organisko ķīmisko vielu sadalīšanās.

4.1.1.2.2.   Vēlams datus iegūt, izmantojot standartizētās testa metodes, kas minētas 8. panta 3. punktā. Praksē var izmantot arī datus, kas gūti ar citām standartizētām testa metodēm, piemēram, valstu metodēm, ja tie ir uzskatāmi par ekvivalentiem. Ja, izmantojot nestandarta testēšanu un metodes, kas neietver testēšanu, var gūt derīgus datus, tos ņem vērā klasificēšanas nolūkos, ja tie atbilst prasībām, kuras norādītas Regulas (EK) Nr. 1907/2006 XI pielikuma 1. sadaļā. Kopumā datus par toksicitāti gan saldūdens, gan jūras sugām uzskata par piemērotiem izmantošanai klasificēšanā, ja vien izmantotās testa metodes ir ekvivalentas. Ja šādi dati nav pieejami, klasifikāciju pamato ar labākajiem pieejamajiem datiem. Skatīt arī Regulas (EK) Nr. 1272/2008 I pielikuma 1. daļu.

4.1.1.3.   Citi apsvērumi

4.1.1.3.1.   Lai vielas un maisījumus klasificētu pēc bīstamības videi, jānosaka to radītā bīstamība ūdens videi. Ūdens vidi aplūko saistībā ar ūdenī mītošajiem ūdens organismiem un ūdens ekosistēmu, kuras daļa tie ir. Akūtas (īstermiņa) un ilgtermiņa bīstamības noteikšanas pamats tāpēc ir vielas vai maisījuma toksicitāte ūdens videi, kaut arī to modificē, attiecīgi ņemot vērā turpmāko informāciju par sadalīšanos un bioakumulāciju.

4.1.1.3.2.   Kaut arī klasifikācijas sistēma attiecas uz visām vielām un maisījumiem, ir pieņemts, ka īpašos gadījumos (piemēram, par metāliem) Eiropas Ķīmisko vielu aģentūra sniedz norādījumus.

4.1.2.   Vielu klasificēšanas kritēriji

4.1.2.1.   Klasifikācijas sistēmā ir ņemts vērā, ka galveno raksturīgo bīstamību ūdens organismiem rada kā akūtā bīstamība, tā vielas ilgtermiņa bīstamība. Ilgtermiņa bīstamībai ir noteiktas atsevišķas bīstamības kategorijas, kuras atspoguļo noteiktās bīstamības gradāciju. Zemāko no pieejamajām toksicitātes vērtībām starp dažādiem trofiskiem līmeņiem un to iekšienē (zivis, vēžveidīgie, aļģes/ūdensaugi) parasti izmanto, lai noteiktu attiecīgo bīstamības kategoriju(-as). Dažos apstākļos tomēr ir piemērotāk izmantot pieeju no pierādījumu daudzuma viedokļa.

4.1.2.2.   Vielu pamata klasifikācijas sistēmā ir viena akūtās bīstamības klasifikācijas kategorija un trīs ilgtermiņa bīstamības klasifikācijas kategorijas. Akūtās un ilgtermiņa bīstamības klasifikācijas kategorijas piemēro neatkarīgi.

Vielas klasificēšanas kritēriji kategorijā “akūts 1” pamatojas tikai uz datiem par akūtu toksicitāti ūdens videi (EC50 vai LC50). Kritērijus vielas klasificēšanai 1. līdz 3. hroniskās toksicitātes kategorijā nosaka daudzpakāpju pieeja, kuras pirmais posms ir konstatēt, vai pieejamā informācija par hronisku toksicitāti nosaka ilgtermiņa bīstamības klasifikāciju. Ja nav datu par atbilstīgu hronisku toksicitāti, nākamais posms ir apvienot divus informācijas veidus, tas ir, datus par akūtu toksicitāti ūdens videi un vides iedarbības datus (datus par sadalīšanos un bioakumulāciju) (skatīt 4.1.1. attēlu).

4.1.1. attēls

Kategorijas vielām, kuras ir ilgtermiņā bīstamas ūdens videi

Image

4.1.2.4.   Sistēma arī ievieš “drošības” klasifikāciju (kuru norāda kā kategoriju “hronisks 4”), ko izmanto, ja pieejamie dati neļauj vielu klasificēt kategorijā “akūts 1” vai “hronisks 1 līdz 3” pēc formāliem kritērijiem, kaut arī ir pamats bažām (sk. piemēru 4.1.0. tabulā).

4.1.2.5.   Vielas, kuru akūtās toksicitātes rādītājs ir zem 1 mg/l vai hroniskās toksicitātes rādītājs zem 0,1 mg/l (ja viela ātri nesadalās) un 0,01 mg/l (ja viela ātri sadalās), kā sastāvdaļas pastiprina maisījuma toksicitāti pat zemās koncentrācijās, un parasti tām piešķir lielāku svaru, piemērojot klasifikācijai summēšanas metodi (sk. 1. piezīmi 4.1.0. tabulai un 4.1.3.5.5. iedaļu).

4.1.2.6.   Klasificēšanas kritēriji un vielas, kas kategorizētas kā “bīstamas ūdens videi”, ir apkopotas 4.1.0. tabulā.

4.1.0. tabula

Klasifikācijas kategorijas vielām, kas ir bīstamas ūdens videi

| a)   Akūta (īstermiņa) bīstamība ūdens videi |
| --- |
| Kategorija “akūts 1” (1. piezīme) |
| 96 st. LC50 (zivīm) | ≤ 1 mg/l un/vai |
| 48 st. EC50 (vēžveidīgajiem) | ≤ 1 mg/l un/vai |
| 72 vai 96 st. ErC50 (aļģēm vai citiem ūdensaugiem) | ≤ 1 mg/l (2. piezīme) |
| b)   Ilgtermiņa bīstamība ūdenim |
| i)   Vielas, kuras ātri nesadalās (3. piezīme) un par kurām ir pieejami atbilstīgi dati par hronisku toksicitāti |
| Kategorija “hronisks 1” (1. piezīme) |
| Hronisks NOEC vai ECx (zivīm) | ≤ 0,1 mg/l un/vai |
| Hronisks NOEC vai ECx (vēžveidīgajiem) | ≤ 0,1 mg/l un/vai |
| Hronisks NOEC vai ECx (aļģēm vai citiem ūdensaugiem) | ≤ 0,1 mg/l |
| Kategorija “hronisks 2” |
| Hronisks NOEC vai ECx (zivīm) | > 0,1 līdz ≤1 mg/l un/vai |
| Hronisks NOEC vai ECx (vēžveidīgajiem) | > 0,1 līdz ≤1 mg/l un/vai |
| Hronisks NOEC vai ECx (aļģēm vai citiem ūdensaugiem) | > 0,1 līdz ≤1 mg/l |
| ii)   Vielas, kuras ātri sadalās (3. piezīme) un par kurām ir pieejami atbilstīgi dati par hronisku toksicitāti |
| Kategorija “hronisks 1” (1. piezīme) |
| Hronisks NOEC vai ECx (zivīm) | ≤ 0,01 mg/l un/vai |
| Hronisks NOEC vai ECx (vēžveidīgajiem) | ≤ 0,01 mg/l un/vai |
| Hronisks NOEC vai ECx (aļģēm vai citiem ūdensaugiem) | ≤ 0,01 mg/l |
| Kategorija “hronisks 2” |
| Hronisks NOEC vai ECx (zivīm) | > 0,01 līdz ≤0,1 mg/l un/vai |
| Hronisks NOEC vai ECx (vēžveidīgajiem) | > 0,01 līdz ≤0,1 mg/l un/vai |
| Hronisks NOEC vai ECx (aļģēm vai citiem ūdensaugiem) | > 0,01 līdz ≤0,1 mg/l |
| Kategorija “hronisks 3” |
| Hronisks NOEC vai ECx (zivīm) | > 0,1 līdz ≤1 mg/l un/vai |
| Hronisks NOEC vai ECx (vēžveidīgajiem) | > 0,1 līdz ≤1 mg/l un/vai |
| Hronisks NOEC vai ECx (aļģēm vai citiem ūdensaugiem) | > 0,1 līdz ≤1 mg/l. |
| iii)   Vielas, par kuru hronisko toksicitāti nav pieejami atbilstīgi dati |
| Kategorija “hronisks 1” (1. piezīme) |
| 96 st. LC50 (zivīm) | ≤1 mg/l un/vai |
| 48 st. EC50 (vēžveidīgajiem) | ≤1 mg/l un/vai |
| 72 vai 96 st. ErC50 (aļģēm vai citiem ūdensaugiem) | ≤1 mg/l (2. piezīme) |
| un viela ātri nesadalās, un/vai eksperimentāli noteiktais BKK ≥ 500 (vai, ja nav, tad log Kow ≥ 4). (3. piezīme) |
| Kategorija “hronisks 2” |
| 96 st. LC50 (zivīm) | > 1 līdz ≤ 10 mg/l un/vai |
| 48 st. EC50 (vēžveidīgajiem) | > 1 līdz ≤ 10 mg/l un/vai |
| 72 vai 96 st. ErC50 (aļģēm vai citiem ūdensaugiem) | > 1 līdz ≤ 10 mg/l (2. piezīme) |
| un viela ātri nesadalās, un/vai eksperimentāli noteiktais BKK ≥ 500 (vai, ja nav, tad log Kow ≥ 4). (3. piezīme) |
| Kategorija “hronisks 3” |
| 96 st. LC50 (zivīm) | > 10 līdz ≤ 100 mg/l un/vai |
| 48 st. EC50 (vēžveidīgajiem) | > 10 līdz ≤ 100 mg/l un/vai |
| 72 vai 96 st. ErC50 (aļģēm vai citiem ūdensaugiem) | > 10 līdz ≤ 100 mg/l (2. piezīme) |
| un viela ātri nesadalās, un/vai eksperimentāli noteiktais BKK ≥ 500 (vai, ja nav, tad log Kow ≥ 4). (3. piezīme) |
| “Drošības” klasificēšana |
| Kategorija “hronisks 4” |
| Tie ir gadījumi, kad dati neļauj vielu klasificēt pēc iepriekš minētajiem kritērijiem, kaut arī ir pamats bažām. Tas attiecas, piemēram, uz vāji šķīstošām vielām, kurām līmenī līdz to šķīšanai ūdenī neatzīmē akūtu toksicitāti (4. piezīme), kuras ātri nesadalās saskaņā ar 4.1.2.9.5. iedaļu un kurām eksperimentāli noteiktais BKK ≥ 500 (vai, ja nav, log Kow ≥ 4), kas norāda uz bioakumulācijas potenciālu; šīs vielas klasificē šajā kategorijā, ja vien nav citu zinātnisku pierādījumu, kas norāda uz to, ka klasificēšana nav vajadzīga. Šādi pierādījumi ir nekaitīga koncentrācija, pie kuras hroniskās toksicitātes NOEC > šķīdība ūdenī vai > 1 mg/l, vai citi pierādījumi par ātru sadalīšanos vidē bez tiem, ko sniedz visas 4.1.2.9.5. iedaļā uzskaitītās metodes. |

Akūta (īstermiņa) bīstamība ūdens videi

Kategorija “akūts 1” (1. piezīme)

96 st. LC50 (zivīm)

≤ 1 mg/l un/vai

48 st. EC50 (vēžveidīgajiem)

≤ 1 mg/l un/vai

72 vai 96 st. ErC50 (aļģēm vai citiem ūdensaugiem)

≤ 1 mg/l (2. piezīme)

Ilgtermiņa bīstamība ūdenim

Vielas, kuras ātri nesadalās (3. piezīme) un par kurām ir pieejami atbilstīgi dati par hronisku toksicitāti

Kategorija “hronisks 1” (1. piezīme)

Hronisks NOEC vai ECx (zivīm)

≤ 0,1 mg/l un/vai

Hronisks NOEC vai ECx (vēžveidīgajiem)

≤ 0,1 mg/l un/vai

Hronisks NOEC vai ECx (aļģēm vai citiem ūdensaugiem)

≤ 0,1 mg/l

Kategorija “hronisks 2”

Hronisks NOEC vai ECx (zivīm)

> 0,1 līdz ≤1 mg/l un/vai

Hronisks NOEC vai ECx (vēžveidīgajiem)

> 0,1 līdz ≤1 mg/l un/vai

Hronisks NOEC vai ECx (aļģēm vai citiem ūdensaugiem)

> 0,1 līdz ≤1 mg/l

Vielas, kuras ātri sadalās (3. piezīme) un par kurām ir pieejami atbilstīgi dati par hronisku toksicitāti

Kategorija “hronisks 1” (1. piezīme)

Hronisks NOEC vai ECx (zivīm)

≤ 0,01 mg/l un/vai

Hronisks NOEC vai ECx (vēžveidīgajiem)

≤ 0,01 mg/l un/vai

Hronisks NOEC vai ECx (aļģēm vai citiem ūdensaugiem)

≤ 0,01 mg/l

Kategorija “hronisks 2”

Hronisks NOEC vai ECx (zivīm)

> 0,01 līdz ≤0,1 mg/l un/vai

Hronisks NOEC vai ECx (vēžveidīgajiem)

> 0,01 līdz ≤0,1 mg/l un/vai

Hronisks NOEC vai ECx (aļģēm vai citiem ūdensaugiem)

> 0,01 līdz ≤0,1 mg/l

Kategorija “hronisks 3”

Hronisks NOEC vai ECx (zivīm)

> 0,1 līdz ≤1 mg/l un/vai

Hronisks NOEC vai ECx (vēžveidīgajiem)

> 0,1 līdz ≤1 mg/l un/vai

Hronisks NOEC vai ECx (aļģēm vai citiem ūdensaugiem)

> 0,1 līdz ≤1 mg/l.

Vielas, par kuru hronisko toksicitāti nav pieejami atbilstīgi dati

Kategorija “hronisks 1” (1. piezīme)

96 st. LC50 (zivīm)

≤1 mg/l un/vai

48 st. EC50 (vēžveidīgajiem)

≤1 mg/l un/vai

72 vai 96 st. ErC50 (aļģēm vai citiem ūdensaugiem)

≤1 mg/l (2. piezīme)

un viela ātri nesadalās, un/vai eksperimentāli noteiktais BKK ≥ 500 (vai, ja nav, tad log Kow ≥ 4). (3. piezīme)

Kategorija “hronisks 2”

96 st. LC50 (zivīm)

> 1 līdz ≤ 10 mg/l un/vai

48 st. EC50 (vēžveidīgajiem)

> 1 līdz ≤ 10 mg/l un/vai

72 vai 96 st. ErC50 (aļģēm vai citiem ūdensaugiem)

> 1 līdz ≤ 10 mg/l (2. piezīme)

un viela ātri nesadalās, un/vai eksperimentāli noteiktais BKK ≥ 500 (vai, ja nav, tad log Kow ≥ 4). (3. piezīme)

Kategorija “hronisks 3”

96 st. LC50 (zivīm)

> 10 līdz ≤ 100 mg/l un/vai

48 st. EC50 (vēžveidīgajiem)

> 10 līdz ≤ 100 mg/l un/vai

72 vai 96 st. ErC50 (aļģēm vai citiem ūdensaugiem)

> 10 līdz ≤ 100 mg/l (2. piezīme)

un viela ātri nesadalās, un/vai eksperimentāli noteiktais BKK ≥ 500 (vai, ja nav, tad log Kow ≥ 4). (3. piezīme)

“Drošības” klasificēšana

Kategorija “hronisks 4”

Tie ir gadījumi, kad dati neļauj vielu klasificēt pēc iepriekš minētajiem kritērijiem, kaut arī ir pamats bažām. Tas attiecas, piemēram, uz vāji šķīstošām vielām, kurām līmenī līdz to šķīšanai ūdenī neatzīmē akūtu toksicitāti (4. piezīme), kuras ātri nesadalās saskaņā ar 4.1.2.9.5. iedaļu un kurām eksperimentāli noteiktais BKK ≥ 500 (vai, ja nav, log Kow ≥ 4), kas norāda uz bioakumulācijas potenciālu; šīs vielas klasificē šajā kategorijā, ja vien nav citu zinātnisku pierādījumu, kas norāda uz to, ka klasificēšana nav vajadzīga. Šādi pierādījumi ir nekaitīga koncentrācija, pie kuras hroniskās toksicitātes NOEC > šķīdība ūdenī vai > 1 mg/l, vai citi pierādījumi par ātru sadalīšanos vidē bez tiem, ko sniedz visas 4.1.2.9.5. iedaļā uzskaitītās metodes.

1. piezīme

Kad vielas klasificē kategorijā “akūts 1” un/vai “hronisks 1”, vienlaikus jānorāda atbilstīgais m koeficients vai atbilstīgie m koeficienti (skatīt 4.1.3. tabulu).

2. piezīme

Klasificēšanai jābalstās uz ErC50 [= EC50 (pieaugums)]. Gadījumos, kad EC50 pamats nav noteikts vai nav reģistrēts ErC50, klasificēšana pamatojas uz zemāko pieejamo EC50.

3. piezīme

Ja nav pieejami noderīgi dati par sadalīšanos, kuri ir vai nu eksperimentāli noteikti, vai aplēsti dati, vielu uzskata par tādu, kas ātri nesadalās.

4. piezīme

“Nav akūti toksisks” nozīmē, ka L(E)C50 ir virs šķīdības ūdenī. Tas attiecas arī uz vāji šķīstošām vielām (šķīdība ūdenī < 1 mg/l), ja ir pierādījumi, ka akūtas iedarbības tests nesniedz patiesas ziņas par raksturīgo toksicitāti.

4.1.2.7.   Toksicitāte ūdens vidē

4.1.2.7.1.   Akūtu toksicitāti ūdens videi parasti nosaka, izmantojot 96 stundu LC50 zivīm, 48 stundu EC50 vēžveidīgo sugai un/vai 72 vai 96 stundu EC50 aļģu sugām. Šīm sugām ir dažādi trofiskie līmeņi, tās pieder dažādiem taksoniem, un tās uzskata par visu ūdens organismu surogātsugām. Datus par citām sugām (piemēram, Lemna spp.) arī apsver, ja ir piemērota testa metodika. Ūdensaugu augšanas inhibēšanas testus parasti uzskata par hroniskas toksicitātes testiem, bet EC50 klasifikācijas nolūkā uzskata par akūtām vērtībām (sk. 2. piezīmi).

4.1.2.7.2.   Nosakot hronisku toksicitāti ūdens videi, klasificēšanas mērķiem pieņem datus, kas ir tapuši atbilstīgi 8. panta 3. punktā minētajām standartizētajām testa metodēm, kā arī rezultātus, kuri gūti ar citām validētām un starptautiski atzītām testa metodēm. Izmanto NOEC vai citus ekvivalentus ECx (piemēram, EC10).

4.1.2.8.   Bioakumulācija

4.1.2.8.1.   Vielu bioakumulācija ūdens organismos var izraisīt toksisku ietekmi ilgākā laika posmā, pat ja faktiskā koncentrācija ūdenī ir neliela. Organiskām vielām bioakumulācijas potenciālu parasti nosaka, izmantojot oktanola/ūdens sadalīšanās koeficientu, ko parasti apzīmē ar log Kow. Attiecība starp organiskās vielas log Kow un tās biokoncentrāciju, ko mēra, nosakot biokoncentrācijas koeficientu (BKK) zivīs, ir vairākkārt atzīmēta literatūrā. Izmantojot Kow 4 robežvērtību, identificē tikai tās vielas, kam ir patiess biokoncentrācijas potenciāls. Tā tiek noteikts bioakumulācijas potenciāls, tomēr eksperimentāli noteikts BKK labāk noder mērījumu veikšanai, un, ja iespējams, tam ir jādod priekšroka. Klasifikācijas nolūkā uzskata, ka ≥ 500 BKK rādītājs zivīs norāda uz biokoncentrācijas potenciālu. Var novērot zināmu saistību starp hronisko toksicitāti un biokoncentrācijas potenciālu, jo toksicitāte ir saistīta ar vielas uzņemšanu ķermenī.

4.1.2.9.   Ātra organisko vielu sadalīšanās

4.1.2.9.1.   Vidi var ātri atbrīvot no vielām, kas ātri sadalās. Lai gan ietekme, it īpaši, vielām izlaistoties vai notiekot nelaimes gadījumam, ir iespējama, tā ir lokalizēta un turpinās īsu laiku. Ja viela vidē ātri nesadalās, tā ūdenī var būt toksiska ilgu laiku un plašā vides diapazonā.

4.1.2.9.2.   Viens veids, kā parādīt ātru sadalīšanos, ir, izmantojot biosadalīšanās skrīninga testus, kas ir paredzēti, lai noteiktu, vai organiskai vielai tiešām ir raksturīga “ātra biosadalīšanās”. Ja šādi dati nav pieejami, ātru sadalīšanos norāda bioķīmiskā skābekļa patēriņa (BSP) (5 dienas)/ķīmiskā skābekļa patēriņa (ĶSP) attiecība ≥ 0,5. Tādējādi viela, kas iztur šo skrīninga testu, tiek uzskatīta par vielu, kurai ir raksturīga “ātra” biosadalīšanās ūdens vidē, un tāpēc par nenoturīgu. Tomēr, ja viela neiztur skrīninga testu, tas nebūt vēl nenozīmē, ka vidē viela ātri nesadalās. Tāpēc var ņemt vērā arī citus pierādījumus par vielas ātru sadalīšanos vidē, un tiem ir īpaša nozīme, ja viela kavē mikrobu darbību standarta testos izmantotajos koncentrācijas līmeņos. Tādēļ ir norādīts vēl viens klasificēšanas kritērijs, kas ļauj ar datiem parādīt, ka viela ūdens vidē patiesībā nav biotiski vai abiotiski sadalījusies par > 70 % 28 dienu laikā. Tāpēc, ja parāda sadalīšanos, kas notiek videi reālos apstākļos, ar to ir panākta atbilstība “ātras sadalīšanās” kritērijam.

4.1.2.9.3.   Daudzi dati par sadalīšanos ir pieejami pussabrukšanas perioda veidā, un tos var izmantot ātras sadalīšanās noteikšanai, ja vien tiek panākta vielas pilnīga biosadalīšanās, t. i., pilnīga mineralizācija. Primārā biosadalīšanās parasti nav pietiekama ātrās sadalīšanās novērtējumā, ja vien nav iespējams pierādīt, ka sadalīšanās produkti neatbilst klasificēšanas kritērijam par bīstamību ūdens videi.

4.1.2.9.4.   Izmantotie kritēriji atspoguļo to, ka vidē sadalīšanās var būt biotiska un abiotiska. Var apsvērt hidrolīzi, ja hidrolīzes produkti neatbilst klasificēšanas kritērijiem par bīstamību ūdens videi.

4.1.2.9.5.   Uzskata, ka vielas ātri sadalās vidē, ja ir atbilstība vienam no šādiem kritērijiem:

| a) | ja 28 dienu ilgos biosadalīšanās pētījumos tiek sasniegti vismaz šādi sadalīšanās līmeņi:






  i) | testi, kuru pamatā ir izšķīdis organiskais ogleklis: 70 %; |
| --- | --- | --- |

a)

ja 28 dienu ilgos biosadalīšanās pētījumos tiek sasniegti vismaz šādi sadalīšanās līmeņi:

i)

testi, kuru pamatā ir izšķīdis organiskais ogleklis: 70 %;

| ii) | testi, kas pamatojas uz negatīvām skābekļa piesātinājuma izmaiņām vai oglekļa dioksīda radīšanu: 60 % no teorētiskā maksimālā; |
| --- | --- |

ii)

testi, kas pamatojas uz negatīvām skābekļa piesātinājuma izmaiņām vai oglekļa dioksīda radīšanu: 60 % no teorētiskā maksimālā;

šie biosadalīšanās līmeņi ir jāpanāk 10 dienās no sadalīšanās sākuma, ko nosaka kā brīdi, kad ir sadalījušies 10 % vielas, ja šī viela nav noteikta kā UVCB viela vai kompleksa daudzkomponentu viela, kurai ir strukturāli līdzīgas sastāvdaļas; šajā gadījumā un ja ir pietiekams pamatojums, 10 dienu intervāla nosacījumu var atcelt un piemērot 28 dienu pārbaudes līmeni;

| b) | gadījumos, kad ir pieejami tikai BSP un ĶSP dati, kad BSP5/ĶSP attiecība ir ≥ 0,5; vai |
| --- | --- |

b)

gadījumos, kad ir pieejami tikai BSP un ĶSP dati, kad BSP5/ĶSP attiecība ir ≥ 0,5; vai

| c) | ja ir pieejami citi pārliecinoši zinātniski pierādījumi par vielas (biotisko un/vai abiotisko) sadalīšanos ūdens vidē līdz līmenim > 70 % 28 dienu laikā. |
| --- | --- |

c)

ja ir pieejami citi pārliecinoši zinātniski pierādījumi par vielas (biotisko un/vai abiotisko) sadalīšanos ūdens vidē līdz līmenim > 70 % 28 dienu laikā.

4.1.2.10.   Neorganiski savienojumi un metāli

4.1.2.10.1.   Attiecībā uz neorganiskajiem savienojumiem un metāliem, sadalīšanās jēdzienam, kā to piemēro organiskajiem savienojumiem, ir maza nozīme vai tās nav nemaz. Drīzāk parastie vides procesi var pārveidot šīs vielas tā, ka toksisko sugu biopieejamība ir vai nu paaugstināta, vai pazemināta. Tāpat piesardzīgi ir jāizmanto dati par bioakumulāciju (8).

4.1.2.10.2.   Slikti šķīstoši neorganiskie savienojumi un metāli var būt akūti vai hroniski toksiski ūdens vidē atkarībā no bioloģiski pieejamo neorganisko sugu raksturīgās toksicitātes un daudzuma, kādā tās nonāk šķīdumos. Visi pierādījumi ir jāsalīdzina klasificēšanas lēmumā. Tas īpaši attiecas uz metāliem, kuri uzrāda neviennozīmīgus rezultātus pārveidošanas/izšķīšanas protokolā.

4.1.3.   Maisījumu klasificēšanas kritēriji

4.1.3.1.   Maisījumu klasifikācijas sistēma attiecas uz visām klasifikācijas kategorijām, ko izmanto un “hronisks” vielām, t. i., kategoriju “akūts 1” un “hronisks 1 līdz 4”. Lai, klasificējot maisījuma bīstamību ūdens videi, izmantotu visus pieejamos datus, attiecīgā gadījumā izmanto šādu shēmu.

Maisījumu “attiecīgās sastāvdaļas” ir tās, kas ir klasificētas kategorijā “akūts 1” un “hronisks 1”, un maisījumā ir 1 % vai lielāka koncentrācija (masas procentos), kā arī tās, kas ir klasificētas kategorijā “hronisks 2”, “hronisks 3” un “hronisks 4” un maisījumā ir 1 % vai lielāka koncentrācija (masas procentos), ja vien nav pamata domāt (kā tas ir, piemēram, attiecībā uz ļoti toksiskām sastāvdaļām (sk. 4.1.3.5.5.5. iedaļu)), ka sastāvdaļa, kura ir zemākā koncentrācijā, tomēr ir būtiska, lai šo maisījumu pieskaitītu tiem maisījumiem, kas ir bīstami ūdens videi. Parasti vielām, kas klasificētas kategorijā “akūts 1” vai “hronisks 1”, koncentrācija, kura jāņem vērā, ir (0,1/M) %. (m koeficients ir paskaidrots 4.1.3.5.5.5. iedaļā).

Pieeja akūtas vides bīstamības klasificēšanai ir daudzpakāpju, un tā ir atkarīga no pieejamā informācijas daudzuma par pašu maisījumu un tā sastāvdaļām. 4.1.2. attēlā šis process ir izklāstīts šādi.

Daudzpakāpju pieejas elementi iekļauj:

| — | klasificēšanu, kam pamatā ir testēti maisījumi, |
| --- | --- |

—

klasificēšanu, kam pamatā ir testēti maisījumi,

| — | klasificēšanu, kam pamatā ir savienošanas principi, |
| --- | --- |

—

klasificēšanu, kam pamatā ir savienošanas principi,

| — | “klasificēto sastāvdaļu summēšanas” un/vai “pieskaitīšanas formulas” izmantošanu. |
| --- | --- |

—

“klasificēto sastāvdaļu summēšanas” un/vai “pieskaitīšanas formulas” izmantošanu.

4.1.2. attēls

Daudzpakāpju pieeja maisījumu klasificēšanai pēc akūtas un ilgtermiņa bīstamības ūdens videi

Image

4.1.3.3.   Maisījumu klasificēšana, ja ir pieejami dati par visa maisījuma toksicitāti

4.1.3.3.1.   Ja ir testēts viss maisījums tā toksicitātes noteikšanai ūdens vidē, šo informāciju var izmantot, lai maisījumu klasificētu atbilstīgi kritērijiem, kas ir noteikti vielām. Klasificēšana parasti pamatojas uz datiem par zivīm, vēžveidīgajiem un aļģēm/augiem (skatīt 4.1.2.7.1. un 4.1.2.7.2. iedaļu). Ja nav atbilstīgu datu par akūto vai hronisko toksicitāti maisījumam kopumā, ir jāpiemēro “savienošanas principi” vai “summēšanas metode” (skatīt 4.1.3.4. un 4.1.3.5. iedaļu).

4.1.3.3.2.   Maisījumu ilgtermiņa bīstamības klasificēšanai ir vajadzīga papildu informācija par sadalīšanos un noteiktos gadījumos par bioakumulāciju. Sadalīšanās un bioakumulācijas testus maisījumiem neizmanto, jo parasti tās ir grūti interpretēt, un šādi testi var būt nozīmīgi tikai attiecībā uz atsevišķām vielām.

4.1.3.3.3.   Klasificēšana kategorijā “akūts 1”

| a) | Ja ir pieejami atbilstīgi akūtās toksicitātes testa dati par maisījumu kopumā (LC50 vai EC50) un tie parāda L(E)C50 ≤ 1 mg/l,
  maisījumu klasificē kategorijā “akūts 1” saskaņā ar 4.1.0. tabulas a) punktu. |
| --- | --- |

a)

Ja ir pieejami atbilstīgi akūtās toksicitātes testa dati par maisījumu kopumā (LC50 vai EC50) un tie parāda L(E)C50 ≤ 1 mg/l,

maisījumu klasificē kategorijā “akūts 1” saskaņā ar 4.1.0. tabulas a) punktu.

| b) | Ja ir pieejami atbilstīgi akūtās toksicitātes testa dati par maisījumu kopumā (LC50(s) vai EC50(s)) un tie parāda L(E)C50(s) >1 mg/l parasti visiem trofiskajiem līmeņiem,
  nav jāklasificē akūtās bīstamības kategorijā. |
| --- | --- |

b)

Ja ir pieejami atbilstīgi akūtās toksicitātes testa dati par maisījumu kopumā (LC50(s) vai EC50(s)) un tie parāda L(E)C50(s) >1 mg/l parasti visiem trofiskajiem līmeņiem,

nav jāklasificē akūtās bīstamības kategorijā.

4.1.3.3.4.   Klasificēšana kategorijās “hronisks 1, 2 un 3”.

| a) | Ja ir pieejami atbilstīgi hroniskās toksicitātes dati par maisījumu kopumā (ECx vai NOEC) un tie parāda testētā maisījuma ECx vai NOEC ≤ 1mg/l,






  i) | maisījumu klasificē kategorijās “hronisks 1, 2 vai 3” saskaņā ar 4.1.0. tabulas b), ii) punktu kā maisījumu, kas ātri sadalās, ja pieejamā informācija ļauj secināt, ka visas attiecīgās maisījuma sastāvdaļas ātri sadalās; |
| --- | --- | --- |

a)

Ja ir pieejami atbilstīgi hroniskās toksicitātes dati par maisījumu kopumā (ECx vai NOEC) un tie parāda testētā maisījuma ECx vai NOEC ≤ 1mg/l,

i)

maisījumu klasificē kategorijās “hronisks 1, 2 vai 3” saskaņā ar 4.1.0. tabulas b), ii) punktu kā maisījumu, kas ātri sadalās, ja pieejamā informācija ļauj secināt, ka visas attiecīgās maisījuma sastāvdaļas ātri sadalās;

| ii) | maisījumu klasificē kategorijā “hronisks 1 vai 2” visos citos gadījumos saskaņā ar 4.1.0. tabulas b), i) punktu kā maisījumu, kas ātri nesadalās. |
| --- | --- |

ii)

maisījumu klasificē kategorijā “hronisks 1 vai 2” visos citos gadījumos saskaņā ar 4.1.0. tabulas b), i) punktu kā maisījumu, kas ātri nesadalās.

| b) | Ja ir pieejami atbilstīgi hroniskās toksicitātes dati par maisījumu kopumā (ECx vai NOEC) un tie parāda testētā maisījuma ECx(s) vai NOEC(s) > 1 mg/l parasti visiem trofiskajiem līmeņiem,
  nav jāklasificē hroniskās bīstamības 1., 2. vai 3. kategorijā kā ilgtermiņā bīstamu. |
| --- | --- |

b)

Ja ir pieejami atbilstīgi hroniskās toksicitātes dati par maisījumu kopumā (ECx vai NOEC) un tie parāda testētā maisījuma ECx(s) vai NOEC(s) > 1 mg/l parasti visiem trofiskajiem līmeņiem,

nav jāklasificē hroniskās bīstamības 1., 2. vai 3. kategorijā kā ilgtermiņā bīstamu.

4.1.3.3.5.   Klasificēšana kategorijā “hronisks 4”

Ja tomēr ir iemesli bažām,

maisījumu klasificē kategorijā “hronisks 4” (drošības klasifikācija) saskaņā ar 4.1.0. tabulu.

4.1.3.4.   Maisījumu klasificēšana, ja nav pieejami dati par visa maisījuma toksicitāti. Savienošanas principi

4.1.3.4.1.   Ja maisījums pats nav testēts, lai noteiktu bīstamību ūdens videi, bet ir pietiekami daudz datu par atsevišķajām sastāvdaļām un līdzīgiem testētiem maisījumiem, kas adekvāti raksturo maisījuma radīto bīstamību, šos datus izmanto atbilstīgi 1.1.3. iedaļā izklāstītajiem savienošanas noteikumiem. Tomēr, ja piemēro savienošanas noteikumu atšķaidīšanai, izmanto 4.1.3.4.2. un 4.1.3.4.3. iedaļu.

4.1.3.4.2.   Atšķaidīšana. Ja maisījumu veido, atšķaidot citu vielu vai maisījumu, kurš ir klasificēts kā bīstams ūdens videi, ar atšķaidītāju, kas ir vienlīdz bīstams vai mazāk bīstams ūdens videi par vismazāk bīstamo sākotnējo sastāvdaļu un kas, visticamāk, neiespaido citu sastāvā esošo vielu bīstamību, tad atšķaidīto maisījumu var klasificēt kā ekvivalentu sākotnējam testētajam maisījumam vai vielai. Alternatīvi var piemērot 4.1.3.5. iedaļā izklāstīto metodi.

4.1.3.4.3.   Ja maisījums ir veidots, izšķīdinot ūdenī vai citā gluži netoksiskā materiālā citu klasificētu maisījumu vai vielu, maisījuma toksicitāti var aprēķināt, izmantojot sākotnējā maisījuma vai vielas datus.

4.1.3.5.   Maisījumu klasificēšana, ja dati par toksicitāti ir pieejami par dažām vai visām maisījuma sastāvdaļām

4.1.3.5.1.   Maisījuma klasificēšana pamatojas uz tā klasificēto sastāvdaļu koncentrācijas summēšanu. To sastāvdaļu procentuālais daudzums, kas klasificētas kategorijā “akūts” vai “hronisks”, procentuālais daudzums tiek tieši summēts. Informācija par summēšanas metodi ir sīkāk sniegta 4.1.3.5.5. iedaļā.

4.1.3.5.2.   Maisījumus var veidot, kombinējot gan tās sastāvdaļas, kuras ir klasificētas (kategorijā “akūts 1” un/vai “hronisks 1, 2, 3, 4”), gan citas sastāvdaļas, par kurām ir pieejami atbilstīgi toksicitātes testa dati. Ja atbilstīgi dati par toksicitāti ir pieejami vairāk nekā par vienu maisījuma sastāvdaļu, šo sastāvdaļu kombinēto toksicitāti aprēķina pēc turpmāk dotajām a) vai b) pieskaitīšanas formulām atkarībā no toksicitātes datu rakstura.

| a) | Pamatojoties uz akūtu toksicitāti ūdens videi:

  kur







  Ci | = | i sastāvdaļas koncentrācija (masas procentos); |
| --- | --- | --- | --- |
| L(E)C50i | = | (mg/l) LC50 vai EC50 i sastāvdaļai; |
| η | = | sastāvdaļu skaits, un i ir no 1 līdz n; |
| L(E)C50 m | = | L(E) C50 maisījuma daļai, par kuru ir testa dati. |

a)

Pamatojoties uz akūtu toksicitāti ūdens videi:

kur

Ci

=

i sastāvdaļas koncentrācija (masas procentos);

L(E)C50i

=

(mg/l) LC50 vai EC50 i sastāvdaļai;

η

=

sastāvdaļu skaits, un i ir no 1 līdz n;

L(E)C50 m

=

L(E) C50 maisījuma daļai, par kuru ir testa dati.

Aprēķināto toksicitāti var izmantot, lai piešķirtu akūtās bīstamības kategoriju tai maisījuma daļai, ko vēlāk izmanto, piemērojot summēšanas metodi.

| b) | Pamatojoties uz akūtu toksicitāti ūdens videi:

  kur







  Ci | = | i sastāvdaļas koncentrācija (masas procentos) attiecībā uz sastāvdaļām, kas ātri sadalās; |
| --- | --- | --- | --- |
| Cj | = | j sastāvdaļas koncentrācija (masas procentos) attiecībā uz sastāvdaļām, kas ātri nesadalās; |
| NOECi | = | NOEC (vai citi atzīti hroniskas toksicitātes mērījumi) i sastāvdaļai attiecībā uz sastāvdaļām, kas ātri sadalās, mg/l; |
| NOECj | = | NOEC (vai citi atzīti hroniskas toksicitātes mērījumi) j sastāvdaļai attiecībā uz sastāvdaļām, kas ātri nesadalās, mg/l; |
| n | = | sastāvdaļu skaits, un i un j ir no 1 līdz n; |
| EqNOECm | = | ekvivalents NOEC maisījuma daļai, par kuru ir testa dati. |

b)

Pamatojoties uz akūtu toksicitāti ūdens videi:

kur

Ci

=

i sastāvdaļas koncentrācija (masas procentos) attiecībā uz sastāvdaļām, kas ātri sadalās;

Cj

=

j sastāvdaļas koncentrācija (masas procentos) attiecībā uz sastāvdaļām, kas ātri nesadalās;

NOECi

=

NOEC (vai citi atzīti hroniskas toksicitātes mērījumi) i sastāvdaļai attiecībā uz sastāvdaļām, kas ātri sadalās, mg/l;

NOECj

=

NOEC (vai citi atzīti hroniskas toksicitātes mērījumi) j sastāvdaļai attiecībā uz sastāvdaļām, kas ātri nesadalās, mg/l;

n

=

sastāvdaļu skaits, un i un j ir no 1 līdz n;

EqNOECm

=

ekvivalents NOEC maisījuma daļai, par kuru ir testa dati.

Ekvivalentā toksicitāte tādējādi parāda faktu, ka vielas, kas ātri nesadalās, klasificē par vienu bīstamības kategorijas līmeni “stingrāk” nekā vielas, kuras ātri sadalās.

Aprēķināto ekvivalento toksicitāti var izmantot, lai saskaņā ar kritērijiem vielām, kas ātri sadalās (4.1.0. tabulas b), ii) punkts), piešķirtu ilgtermiņa bīstamības kategoriju tai maisījuma daļai, ko vēlāk izmanto, piemērojot summēšanas metodi.

4.1.3.5.3.   Ja pieskaitīšanas formulu piemēro maisījuma daļai, ir ieteicams aprēķināt šīs maisījuma daļas toksicitāti, izmantojot katras vielas toksicitātes vērtības, kas attiecas uz vienām un tām pašām taksonomiskajām grupām (t. i., zivīm, vēžveidīgajiem, aļģēm vai to ekvivalentiem), un tad izmantot augstāko iegūto toksicitāti (zemāko vērtību) (t. i., izmantot visjutīgāko no trim taksonomiskajām grupām). Tomēr, ja toksicitātes dati par katru sastāvdaļu iegūstami par vienu un to pašu taksonomisko grupu, katras sastāvdaļas toksicitātes vērtību izvēlas tai pašā veidā, kādā toksicitātes vērtības izvēlas, klasificējot vielas, t. i., izmanto augstāko toksicitāti (no visjutīgākā testa organisma). Aprēķināto akūto un hronisko toksicitāti vēlāk izmanto, lai novērtētu to, vai šo maisījuma daļu klasificēt kategorijā “akūts 1” un/vai “hronisks 1, 2 vai 3”, izmantojot tos pašus kritērijus, kas ir aprakstīti vielām.

4.1.3.5.4.   Ja maisījums ir klasificēts vairāk nekā vienā veidā, izmanto metodi, kas dod konservatīvāko rezultātu.

4.1.3.5.5.   Summēšanas metode

4.1.3.5.5.1.   Pamatojums

4.1.3.5.5.1.1.   Attiecībā uz vielu klasificēšanu kategorijās “hronisks 1” līdz “hronisks 3” pamata toksicitātes kritēriji starp kategorijām atšķiras ar koeficientu 10. Vielas, kas ir klasificētas augstas toksicitātes diapazonā, ietekmē zemāka diapazona maisījuma klasifikāciju. Tādēļ, aprēķinot šīs klasifikācijas kategorijas, ir jāņem vērā ikvienas tādas vielas ietekme, kas klasificēta kategorijā “hronisks 1, 2 vai 3”.

4.1.3.5.5.1.2.   Ja maisījumā ir sastāvdaļas, kas klasificētas kategorijā “akūts 1” vai “hronisks 1”, ir jāpievērš uzmanība faktam, ka šādas sastāvdaļas, kuru akūtā toksicitāte ir zem 1 mg/l un/vai hroniskā toksicitāte ir zem 0,1 mg/l (ja ātri nesadalās) un 0,01 mg/l (ja ātri sadalās), sekmē maisījuma toksicitāti, pat ja tās ir mazā koncentrācijā. Šāda augsta toksicitāte ūdens videi bieži piemīt pesticīdu aktīvajām vielām, bet tā piemīt arī citām vielām, tādām kā organometāliskie savienojumi. Šādos apstākļos parastās vispārējās robežkoncentrācijas izmantošanas rezultātā maisījumu klasificē neatbilstīgi. Tāpēc, lai ņemtu vērā ļoti toksiskas sastāvdaļas, ir jālieto koeficienti, kā izklāstīts 4.1.3.5.5.5. iedaļā.

4.1.3.5.5.2.   Klasificēšanas procedūra

4.1.3.5.5.2.1.   Kopumā stingrākai maisījumu klasifikācijai ir lielāks spēks nekā mazāk stingrai klasifikācijai, piemēram, klasifikācijai kategorijā “hronisks 1” ir lielāks spēks nekā klasifikācijai kategorijā “hronisks 2”. No tā izriet, ka, klasificējot maisījumu kategorijā “hronisks 1”, klasificēšanas procedūra ir pabeigta. Nav iespējams klasificēt maisījumu stingrāk, kā klasificējot to kategorijā “hronisks 1”. Tāpēc nav vajadzības turpināt klasificēšanas procedūru.

4.1.3.5.5.3.   Klasificēšana kategorijā “akūts 1”.

4.1.3.5.5.3.1.   Vispirms ņem vērā visas sastāvdaļas, kas ir klasificētas kategorijā “akūts 1”. Ja šo sastāvdaļu, kas reizinātas ar to atbilstīgajiem m koeficientiem, summa (procentos) ir lielāka par 25 %, maisījumu kopumā klasificē kategorijā “akūts 1”.

4.1.3.5.5.3.2.   Maisījumu klasificēšana attiecībā uz akūtu bīstamību, kas balstīta uz klasificēto sastāvdaļu summēšanu, ir apkopota 4.1.1. tabulā.

4.1.1. tabula

Maisījumu klasificēšana attiecībā uz akūtu bīstamību, balstoties uz klasificēto sastāvdaļu summēšanu

| Klasificēto sastāvdaļu summa | Maisījuma klasifikācija |
| --- | --- |
| “akūts 1” × M (9) ≥ 25 % | “akūts 1” |

Klasificēto sastāvdaļu summa

Maisījuma klasifikācija

“akūts 1” × M (9) ≥ 25 %

“akūts 1”

4.1.3.5.5.4.   Klasificēšana kategorijā “hronisks 1, 2, 3 un 4”

4.1.3.5.5.4.1.   Vispirms ņem vērā visas sastāvdaļas, kas ir klasificētas kategorijā “hronisks 1”. Ja šo sastāvdaļu, kas reizinātas ar to atbilstīgajiem m koeficientiem, summa (procentos) ir vienāda ar 25 % vai lielāka, maisījumu klasificē kategorijā “hronisks 1”. Ja aprēķinu rezultātā maisījums tiek klasificēts kategorijā “hronisks 1”, tad klasificēšanas process ir pabeigts.

4.1.3.5.5.4.2.   Ja maisījums nav klasificēts kategorijā “hronisks 1”, apsver maisījuma klasificēšanu kategorijā “hronisks 2”. Maisījumu klasificē kategorijā “hronisks 2”, ja kategorijas “hronisks 1” sastāvdaļu, kuras reizinātas ar to atbilstīgajiem m koeficientiem, summa (procentos), to reizinot ar 10 un pieskaitot visu kategorijai “hronisks 2” piederīgo sastāvdaļu summu (procentos), ir vienāda ar 25 % vai lielāka. Ja aprēķinu rezultātā maisījumu klasificē kategorijā “hronisks 2”, klasificēšanas process ir pabeigts.

4.1.3.5.5.4.3.   Ja maisījums nav klasificēts kategorijā “hronisks 1” vai “hronisks 2”, apsver maisījuma klasificēšanu kategorijā “hronisks 3”. Maisījumu klasificē kategorijā “hronisks 3”, ja kategorijas “hronisks 1” sastāvdaļu, kuras reizinātas ar to atbilstīgajiem m koeficientiem, summa (procentos), to reizinot ar 100 un pieskaitot visu kategorijai “hronisks 2” piederīgo sastāvdaļu summu (procentos), kas reizināta ar 10, un pieskaitot visu kategorijai “hronisks 3” piederīgo sastāvdaļu summu (procentos), ir ≥ 25 %.

4.1.3.5.5.4.4.   Ja maisījums joprojām nav klasificēts kategorijā “hronisks 1, 2 vai 3”, apsver maisījuma klasificēšanu kategorijā “hronisks 4”. Maisījumu klasificē kategorijā “hronisks 4”, ja kategorijā “hronisks 1, 2, 3 un 4” sastāvdaļu procentos izteikto daudzumu summa ir vienāda ar 25 % vai lielāka.

4.1.3.5.5.4.5.   Maisījumu klasificēšana attiecībā uz ilgtermiņa bīstamību, balstoties uz klasificēto sastāvdaļu summēšanu, ir apkopota 4.1.2. tabulā.

4.1.2. tabula

Maisījumu klasificēšana attiecībā uz ilgtermiņa bīstamību, balstoties uz klasificēto sastāvdaļu koncentrāciju summēšanu

| Klasificēto sastāvdaļu summa | Maisījuma klasifikācija |
| --- | --- |
| “hronisks 1” × M (10) ≥ 25 % | “hronisks 1” |
| (M × 10 × “hronisks 1”) + “hronisks 2” ≥ 25 % | “hronisks 2” |
| (M × 100 × “hronisks 1”) + (10 × “hronisks 2”) + “hronisks” 3 ≥ 25 % | “hronisks 3” |
| “hronisks 1” + “hronisks 2” + “hronisks 3” + “hronisks 4” ≥ 25 % | “hronisks 4” |

Klasificēto sastāvdaļu summa

Maisījuma klasifikācija

“hronisks 1” × M (10) ≥ 25 %

“hronisks 1”

(M × 10 × “hronisks 1”) + “hronisks 2” ≥ 25 %

“hronisks 2”

(M × 100 × “hronisks 1”) + (10 × “hronisks 2”) + “hronisks” 3 ≥ 25 %

“hronisks 3”

“hronisks 1” + “hronisks 2” + “hronisks 3” + “hronisks 4” ≥ 25 %

“hronisks 4”

4.1.3.5.5.5.   Maisījumi ar ļoti toksiskām sastāvdaļām

4.1.3.5.5.5.1.   Kategorijas “akūts 1” un “hronisks 1” sastāvdaļas, kuru toksicitātes rādītājs ir zem 1 mg/l un/vai hroniskās toksicitātes rādītājs zem 0,1 mg/l (ja ātri nesadalās) un 0,01 mg/l (ja ātri sadalās), sekmē maisījuma toksicitāti, pat ja tā ir mazā koncentrācijā, un tām parasti piešķir lielāku svaru, piemērojot klasifikācijai summēšanas metodi. Ja maisījums satur sastāvdaļas, kas ir klasificētas kategorijā “akūts” vai “hronisks 1”, piemēro vienu no turpmākā.

| — | 4.1.3.5.5.3. un 4.1.3.5.5.4. iedaļā izklāstītā daudzpakāpju pieeja, piemērojot masas summu, reizinot kategorijas “akūts 1” un “hronisks 1” sastāvdaļu koncentrācijas ar koeficientu, nevis vienkārši saskaitot procentus. Tas nozīmē, ka kategorijas “akūts 1” koncentrāciju 4.1.1. tabulas kreisajā slejā un kategorijas “hronisks 1” koncentrāciju 4.1.2. tabulas kreisajā slejā reizina ar atbilstīgo koeficientu. Koeficientus, ko izmanto šīm sastāvdaļām, nosaka, izmantojot toksicitātes vērtības, kas ir apkopotas 4.1.3. tabulā. Tāpēc, lai klasificētu maisījumu, kas satur kategorijas “akūts/hronisks 1” sastāvdaļas, klasificētājam, piemērojot summēšanas metodi, ir jāzina m koeficienta vērtība. |
| --- | --- |

—

4.1.3.5.5.3. un 4.1.3.5.5.4. iedaļā izklāstītā daudzpakāpju pieeja, piemērojot masas summu, reizinot kategorijas “akūts 1” un “hronisks 1” sastāvdaļu koncentrācijas ar koeficientu, nevis vienkārši saskaitot procentus. Tas nozīmē, ka kategorijas “akūts 1” koncentrāciju 4.1.1. tabulas kreisajā slejā un kategorijas “hronisks 1” koncentrāciju 4.1.2. tabulas kreisajā slejā reizina ar atbilstīgo koeficientu. Koeficientus, ko izmanto šīm sastāvdaļām, nosaka, izmantojot toksicitātes vērtības, kas ir apkopotas 4.1.3. tabulā. Tāpēc, lai klasificētu maisījumu, kas satur kategorijas “akūts/hronisks 1” sastāvdaļas, klasificētājam, piemērojot summēšanas metodi, ir jāzina m koeficienta vērtība.

| — | Pieskaitīšanas formula (sk. 4.1.3.5.2. iedaļu), ja dati par toksicitāti ir pieejami par visām ļoti toksiskajām sastāvdaļām maisījumā un ja ir pārliecinoši pierādījumi par to, ka visas citas sastāvdaļas, ieskaitot tās, par kuru akūto un/vai hronisko toksicitāti nav pieejami īpaši dati, ir ar zemu toksicitāti vai netoksiskas un ievērojami neietekmē maisījuma bīstamību videi. |
| --- | --- |

—

Pieskaitīšanas formula (sk. 4.1.3.5.2. iedaļu), ja dati par toksicitāti ir pieejami par visām ļoti toksiskajām sastāvdaļām maisījumā un ja ir pārliecinoši pierādījumi par to, ka visas citas sastāvdaļas, ieskaitot tās, par kuru akūto un/vai hronisko toksicitāti nav pieejami īpaši dati, ir ar zemu toksicitāti vai netoksiskas un ievērojami neietekmē maisījuma bīstamību videi.

4.1.3. tabula

Koeficienti ļoti toksiskām maisījumu sastāvdaļām

| Akūta toksicitāte | m koeficients | Hroniska toksicitāte | m koeficients |
| --- | --- | --- | --- |
| L(E)C50 vērtība mg/l | | NOEC vērtība mg/l | NRD (11) sastāvdaļas | RD (12) sastāvdaļas |
| 0,1 < L(E)C50 ≤ 1 | 1 | 0,01 < NOEC ≤ 0,1 | 1 | — |
| 0,01 < L(E)C50 ≤ 0,1 | 10 | 0,001 < NOEC ≤ 0,01 | 10 | 1 |
| 0,001 < L(E)C50 ≤ 0,01 | 100 | 0,0001 < NOEC ≤ 0,001 | 100 | 10 |
| 0,0001 < L(E)C50 ≤ 0,001 | 1 000 | 0,00001 < NOEC ≤ 0,0001 | 1 000 | 100 |
| 0,00001 < L(E)C50 ≤ 0,0001 | 10 000 | 0,000001 < NOEC ≤ 0,00001 | 10 000 | 1 000 |
| (turpināt ar koeficientu 10 intervāliem) | (turpināt ar koeficientu 10 intervāliem) |

Akūta toksicitāte

m koeficients

Hroniska toksicitāte

m koeficients

L(E)C50 vērtība mg/l

NOEC vērtība mg/l

NRD (11) sastāvdaļas

RD (12) sastāvdaļas

0,1 < L(E)C50 ≤ 1

1

0,01 < NOEC ≤ 0,1

1

—

0,01 < L(E)C50 ≤ 0,1

10

0,001 < NOEC ≤ 0,01

10

1

0,001 < L(E)C50 ≤ 0,01

100

0,0001 < NOEC ≤ 0,001

100

10

0,0001 < L(E)C50 ≤ 0,001

1 000

0,00001 < NOEC ≤ 0,0001

1 000

100

0,00001 < L(E)C50 ≤ 0,0001

10 000

0,000001 < NOEC ≤ 0,00001

10 000

1 000

(turpināt ar koeficientu 10 intervāliem)

(turpināt ar koeficientu 10 intervāliem)

4.1.3.6.   Maisījumu ar sastāvdaļām, par kurām nav izmantojamas informācijas, klasificēšana

4.1.3.6.1.   Ja par vienu vai vairākām attiecīgām sastāvdaļām nav izmantojamas informācijas attiecībā uz to akūto un/vai ilgtermiņa bīstamību ūdens videi, maisījumu nevar pieskaitīt vienai vai vairākām galīgajām bīstamības kategorijām. Šajā gadījumā maisījumu klasificē, pamatojoties tikai uz tā zināmajām sastāvdaļām, drošības datu lapai (DDL) un marķējumam pievienojot papildu paziņojumu: “satur x % sastāvdaļu, par kuru bīstamību ūdens videi nav ziņu”.

4.1.4.   Paziņošana par bīstamību

4.1.4.1.   Marķējuma zīmju elementus vielām vai maisījumiem, kas atbilst kritērijiem klasificēšanai šajā bīstamības klasē, izmanto saskaņā ar 4.1.4. tabulu.

4.1.4. tabula

Marķējuma zīmju elementi par bīstamību ūdens videi

| AKŪTA BĪSTAMĪBA ŪDENIM |
| --- |
| | Akūts 1 |
| GHS piktogramma | |
| Signālvārds | Uzmanību |
| Bīstamības apzīmējums | H400: Ļoti toksisks ūdens organismiem |
| Drošības prasību apzīmējums. Novēršana | P273 |
| Drošības prasību apzīmējums. Reakcija | P391 |
| Drošības prasību apzīmējums. Uzglabāšana | |
| Drošības prasību apzīmējums. Iznīcināšana | P501 |

AKŪTA BĪSTAMĪBA ŪDENIM

Akūts 1

GHS piktogramma

Image

Signālvārds

Uzmanību

Bīstamības apzīmējums

H400: Ļoti toksisks ūdens organismiem

Drošības prasību apzīmējums. Novēršana

P273

Drošības prasību apzīmējums. Reakcija

P391

Drošības prasību apzīmējums. Uzglabāšana

Drošības prasību apzīmējums. Iznīcināšana

P501

| ILGTERMIŅA BĪSTAMĪBA ŪDENIM |
| --- |
| | “Hronisks 1” | “Hronisks 2” | “Hronisks 3” | “Hronisks 4” |
| GHS piktogrammas | | | Piktogrammu neizmanto | Piktogrammu neizmanto |
| Signālvārds | Uzmanību | Signālvārdu neizmanto | Signālvārdu neizmanto | Signālvārdu neizmanto |
| Bīstamības apzīmējums | H410: Ļoti toksisks ūdens organismiem ar ilglaicīgām sekām | H411: Toksisks ūdens organismiem ar ilglaicīgām sekām | H412: Kaitīgs ūdens organismiem ar ilglaicīgām sekām | H413: Var radīt ilglaicīgas kaitīgas sekas ūdens organismiem |
| Drošības prasību apzīmējums. Novēršana | P273 | P273 | P273 | P273 |
| Drošības prasību apzīmējums. Reakcija | P391 | P391 | | |
| Drošības prasību apzīmējums. Uzglabāšana | | | | |
| Drošības prasību apzīmējums. Iznīcināšana | P501 | P501 | P501 | P501” |

ILGTERMIŅA BĪSTAMĪBA ŪDENIM

“Hronisks 1”

“Hronisks 2”

“Hronisks 3”

“Hronisks 4”

GHS piktogrammas

Image

Image

Piktogrammu neizmanto

Piktogrammu neizmanto

Signālvārds

Uzmanību

Signālvārdu neizmanto

Signālvārdu neizmanto

Signālvārdu neizmanto

Bīstamības apzīmējums

H410: Ļoti toksisks ūdens organismiem ar ilglaicīgām sekām

H411: Toksisks ūdens organismiem ar ilglaicīgām sekām

H412: Kaitīgs ūdens organismiem ar ilglaicīgām sekām

H413: Var radīt ilglaicīgas kaitīgas sekas ūdens organismiem

Drošības prasību apzīmējums. Novēršana

P273

P273

P273

P273

Drošības prasību apzīmējums. Reakcija

P391

P391

Drošības prasību apzīmējums. Uzglabāšana

Drošības prasību apzīmējums. Iznīcināšana

P501

P501

P501

P501”

| E. | Regulas (EK) Nr. 1272/2008 I pielikuma 5. daļu aizstāj ar šādu tekstu:
  “5.   5. DAĻA. PAPILDU BĪSTAMĪBA
  5.1.   Bīstama ozona slānim
  5.1.1.   Definīcijas un vispārīgi apsvērumi
  5.1.1.1.   Ozona noārdīšanas potenciāls (ONP) ir katram oglekļa savienojumu saturošas gāzes avota paveidam atšķirīgs integrējošs lielums, kas nosaka oglekļa savienojumus saturošo gāzu paredzamo ozona noārdīšanas apjomu stratosfērā, pamatojoties uz vielu masas attiecību, salīdzinot ar CFC-11. ONP saskaņā ar oficiālo definīciju ir maksimālās ozona vērtības integrēto traucējumu koeficients konkrēta savienojuma diferencētai emisijas masai, salīdzinot ar vienādu CFC-11 emisiju.
  Viela, kas bīstama ozona slānim ir viela, kura, pamatojoties uz pieejamiem pierādījumiem par tās īpašībām un tās paredzamo vai novēroto sadalīšanos un uzvešanos vidē, var radīt briesmas stratosfēras ozona slāņa struktūrai un/vai tā funkcionēšanai. Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1005/2009 (2009. gada 16. septembris) I pielikums satur vielu sarakstu, kas noārda ozona slāni (13).
  5.1.2.   Vielu klasificēšanas kritēriji
  5.1.2.1.   Vielu klasificē kā bīstamu ozona slānim (1. kategorija), ja pieejamie dati par tās īpašībām un tās paredzamā vai novērotā iedarbība uz vidi norāda, ka viela var radīt bīstamību stratosfēras ozona slāņa struktūrai un/vai funkcionēšanai.
  5.1.3.   Maisījumu klasificēšanas kritēriji
  5.1.3.1.   Maisījumus klasificē kā bīstamus ozona slānim (1. kategorija), pamatojoties uz šo maisījumu vielas(-u), ko arī klasificē kā ozona slānim bīstamu(-as) (1. kategorija), individuālo koncentrāciju atbilstīgi 5.1. tabulai.
  5.1. tabula
  Vispārējā robežkoncentrācija vielām (maisījumos), kuras klasificētas kā bīstamas ozona slānim (1. kategorija), lai maisījumu klasificētu kā bīstamu ozona slānim (1. kategorija)






  Vielas klasifikācija | Maisījuma klasifikācija |
| --- | --- | --- |
| Bīstams ozona slānim (1. kategorija) | C ≥ 0,1 % |

E.

Regulas (EK) Nr. 1272/2008 I pielikuma 5. daļu aizstāj ar šādu tekstu:

“5.   5. DAĻA. PAPILDU BĪSTAMĪBA

5.1.   Bīstama ozona slānim

5.1.1.   Definīcijas un vispārīgi apsvērumi

5.1.1.1.   Ozona noārdīšanas potenciāls (ONP) ir katram oglekļa savienojumu saturošas gāzes avota paveidam atšķirīgs integrējošs lielums, kas nosaka oglekļa savienojumus saturošo gāzu paredzamo ozona noārdīšanas apjomu stratosfērā, pamatojoties uz vielu masas attiecību, salīdzinot ar CFC-11. ONP saskaņā ar oficiālo definīciju ir maksimālās ozona vērtības integrēto traucējumu koeficients konkrēta savienojuma diferencētai emisijas masai, salīdzinot ar vienādu CFC-11 emisiju.

Viela, kas bīstama ozona slānim ir viela, kura, pamatojoties uz pieejamiem pierādījumiem par tās īpašībām un tās paredzamo vai novēroto sadalīšanos un uzvešanos vidē, var radīt briesmas stratosfēras ozona slāņa struktūrai un/vai tā funkcionēšanai. Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1005/2009 (2009. gada 16. septembris) I pielikums satur vielu sarakstu, kas noārda ozona slāni (13).

5.1.2.   Vielu klasificēšanas kritēriji

5.1.2.1.   Vielu klasificē kā bīstamu ozona slānim (1. kategorija), ja pieejamie dati par tās īpašībām un tās paredzamā vai novērotā iedarbība uz vidi norāda, ka viela var radīt bīstamību stratosfēras ozona slāņa struktūrai un/vai funkcionēšanai.

5.1.3.   Maisījumu klasificēšanas kritēriji

5.1.3.1.   Maisījumus klasificē kā bīstamus ozona slānim (1. kategorija), pamatojoties uz šo maisījumu vielas(-u), ko arī klasificē kā ozona slānim bīstamu(-as) (1. kategorija), individuālo koncentrāciju atbilstīgi 5.1. tabulai.

5.1. tabula

Vispārējā robežkoncentrācija vielām (maisījumos), kuras klasificētas kā bīstamas ozona slānim (1. kategorija), lai maisījumu klasificētu kā bīstamu ozona slānim (1. kategorija)

Vielas klasifikācija

Maisījuma klasifikācija

Bīstams ozona slānim (1. kategorija)

C ≥ 0,1 %

5.1.4.   Paziņošana par bīstamību

5.1.4.1.   Marķējuma zīmju elementus vielām vai maisījumiem, kas atbilst kritērijiem klasificēšanai šajā bīstamības klasē, izmanto saskaņā ar 5.2. tabulu.

5.2. tabula

Marķējuma zīmju elementi par bīstamību ozona slānim

| Simbols/piktogramma | |
| --- | --- |
| Signālvārds | Uzmanību |
| Bīstamības apzīmējums | H420: Bīstams sabiedrības veselībai un videi, jo iznīcina ozonu atmosfēras augšējā slānī |
| Drošības prasību apzīmējumi | P502 |

Simbols/piktogramma

Image

Signālvārds

Uzmanību

Bīstamības apzīmējums

H420: Bīstams sabiedrības veselībai un videi, jo iznīcina ozonu atmosfēras augšējā slānī

Drošības prasību apzīmējumi

P502

---

(1)  Pašreiz aprēķina metode apstiprināta maisījumiem, kas satur līdz sešiem gaistošajiem komponentiem. Minētie komponenti var būt uzliesmojoši šķīdumi (piemēram, ogļūdeņraži, ēteri, spirti, esteri, izņemot akrilātus) un ūdens. Tomēr aprēķina metode maisījumiem, kas satur halogenētus sēra un/vai fosfora savienojumus, kā arī reaktīvus akrilātus, vēl nav apstiprināta.

(2)  Ja aprēķinātais uzliesmošanas punkts pārsniedz attiecīgo klasifikācijas kritēriju mazāk nekā par 5 °C, aprēķināšanas metodi var neizmantot un uzliesmošanas punkts ir jānosaka eksperimentāli.”;

(3)  OV L 142, 31.5.2008., 1. lpp.”

(4)  Gāzu koncentrāciju izsaka miljonajās daļās uz tilpuma vienību (ppmV).

(5)  Pašlaik nav pieejami atzīti un validēti modeļi elpceļu hiperjutīguma pārbaudēm ar dzīvniekiem. Konkrētos apstākļos dati no pētījumiem ar dzīvniekiem var sniegt vērtīgu informāciju pierādījumu daudzuma novērtējumā.

(6)  Pašlaik nav pieejami atzīti un validēti modeļi elpceļu hiperjutīguma testiem ar dzīvniekiem. Konkrētos apstākļos dati no pētījumiem ar dzīvniekiem var sniegt vērtīgu informāciju pierādījumu daudzuma novērtējumā.

(7)  Astmas simptomus izraisošie mehānismi vēl nav pilnīgi zināmi. Profilakses pasākumiem šīs vielas uzskata par elpceļu sensibilizatoriem. Tomēr, ja, pamatojoties uz pierādījumiem, var parādīt, ka šīs vielas izraisa astmas simptomus tikai cilvēkiem ar bronhiālu hiperaktivitāti, tās nevajadzētu uzskatīt par elpceļu sensibilizatoriem.”

(8)  Eiropas Ķīmisko vielu aģentūra ir sniegusi īpašus norādījumus par to, kā datus par šīm vielām var izmantot, lai rastu atbilstību klasifikācijas kritēriju prasībām.

(9)  m koeficients ir paskaidrots 4.1.3.5.5.5. iedaļā.

(10)  m koeficients ir paskaidrots 4.1.3.5.5.5. iedaļā.

(11)  Ātri nesadalās.

(12)  Ātri sadalās.

(13)  OV L 286, 31.10.2009., 1. lpp.”

---

II PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 1272/2008 II pielikumu groza šādi.

| 1. | Pielikuma 2. daļu groza šādi:






  a) | 2.8. iedaļu aizstāj ar šādu iedaļu:
  “2.8.   Maisījumi, kas satur vismaz vienu sensibilizējošu vielu
  Marķējuma zīmē uz maisījumu iepakojuma, kuri nav klasificēti kā sensibilizējoši, bet satur vismaz vienu vielu, kas klasificēta kā sensibilizējoša un kas maisījumā ir koncentrācijā, kura ir vienāda vai lielāka par I pielikuma 3.4.6. tabulā noteikto koncentrāciju, ir jābūt šādam apzīmējumam:
  EUH208 – “Satur (sensibilizējošās vielas nosaukums). Var izraisīt alerģisku reakciju”.
  Maisījumiem, kuri klasificēti kā sensibilizējoši un satur citu(-as) vielu(-as), kas klasificēta(-as) kā sensibilizējoša(-as) (papildus tai vielai, kura ir pamatā maisījuma klasifikācijai) un kas maisījumā ir koncentrācijā, kura ir vienāda vai lielāka par I pielikuma 3.4.6. tabulā noteikto koncentrāciju, marķējuma zīmē ir jābūt šīs/šo vielas(-u) nosaukumam(-iem).”; |
| --- | --- | --- |

1.

Pielikuma 2. daļu groza šādi:

a)

2.8. iedaļu aizstāj ar šādu iedaļu:

“2.8.   Maisījumi, kas satur vismaz vienu sensibilizējošu vielu

Marķējuma zīmē uz maisījumu iepakojuma, kuri nav klasificēti kā sensibilizējoši, bet satur vismaz vienu vielu, kas klasificēta kā sensibilizējoša un kas maisījumā ir koncentrācijā, kura ir vienāda vai lielāka par I pielikuma 3.4.6. tabulā noteikto koncentrāciju, ir jābūt šādam apzīmējumam:

EUH208 – “Satur (sensibilizējošās vielas nosaukums). Var izraisīt alerģisku reakciju”.

Maisījumiem, kuri klasificēti kā sensibilizējoši un satur citu(-as) vielu(-as), kas klasificēta(-as) kā sensibilizējoša(-as) (papildus tai vielai, kura ir pamatā maisījuma klasifikācijai) un kas maisījumā ir koncentrācijā, kura ir vienāda vai lielāka par I pielikuma 3.4.6. tabulā noteikto koncentrāciju, marķējuma zīmē ir jābūt šīs/šo vielas(-u) nosaukumam(-iem).”;

| b) | 2.10. iedaļā pirmo ievilkumu aizstāj ar šādu:






  “— | ≥ 0,1 % vielas, kas klasificēta kā 1., 1.B kategorijas ādas sensibilizators, 1., 1.B kategorijas elpceļu sensibilizators vai 2. kategorijas kancerogēna viela; vai |
| --- | --- | --- |

b)

2.10. iedaļā pirmo ievilkumu aizstāj ar šādu:

“—

≥ 0,1 % vielas, kas klasificēta kā 1., 1.B kategorijas ādas sensibilizators, 1., 1.B kategorijas elpceļu sensibilizators vai 2. kategorijas kancerogēna viela; vai

| — | ≥ 0,01 % vielas, kas klasificēta kā 1.A kategorijas ādas sensibilizators, 1.A kategorijas elpceļu sensibilizators; vai |
| --- | --- |

—

≥ 0,01 % vielas, kas klasificēta kā 1.A kategorijas ādas sensibilizators, 1.A kategorijas elpceļu sensibilizators; vai

| — | ≥ vienu desmito daļu no specifiskās robežkoncentrācijas vielai, kas klasificēta kā ādas sensibilizators vai elpceļu sensibilizators, kuras specifiskā robežkoncentrācija ir zemāka par 0,1 %; vai”. |
| --- | --- |

—

≥ vienu desmito daļu no specifiskās robežkoncentrācijas vielai, kas klasificēta kā ādas sensibilizators vai elpceļu sensibilizators, kuras specifiskā robežkoncentrācija ir zemāka par 0,1 %; vai”.

| 2. | Pielikuma 3. daļas 3.2.2.1. iedaļu aizstāj ar šādu iedaļu:






  “3.2.2.1. | Šis noteikums neattiecas uz aerosoliem, kas ir tikai klasificēti un marķēti kā “uzliesmojoši aerosoli, 1. kategorija” vai “uzliesmojoši aerosoli, 2. kategorija”. Šis noteikums arī neattiecas uz transportējamām gāzes tvertnēm.” |
| --- | --- | --- |

2.

Pielikuma 3. daļas 3.2.2.1. iedaļu aizstāj ar šādu iedaļu:

“3.2.2.1.

Šis noteikums neattiecas uz aerosoliem, kas ir tikai klasificēti un marķēti kā “uzliesmojoši aerosoli, 1. kategorija” vai “uzliesmojoši aerosoli, 2. kategorija”. Šis noteikums arī neattiecas uz transportējamām gāzes tvertnēm.”

---

III PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 1272/2008 III pielikumu groza šādi.

| 1. | 1. daļu groza šādi.






  a) | Ievadteikumu aizstāj ar šādu ievadteikumu:
  “Bīstamības apzīmējumu piemēro atbilstīgi I pielikuma 2., 3., 4. un 5. daļai.
  Izvēloties bīstamības apzīmējumus saskaņā ar 21. un 27. pantu, piegādātāji var izmantot šā pielikuma kombinētos bīstamības apzīmējumus.
  Saskaņā ar 27. pantu marķēšanai var piemērot šādus bīstamības apzīmējumu prioritātes principus:






  a) | ja ir piešķirts bīstamības apzīmējums H410 “Ļoti toksisks ūdens organismiem ar ilglaicīgām sekām”, uzrakstu H400 “Ļoti toksisks ūdens organismiem” var nenorādīt; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

1. daļu groza šādi.

a)

Ievadteikumu aizstāj ar šādu ievadteikumu:

“Bīstamības apzīmējumu piemēro atbilstīgi I pielikuma 2., 3., 4. un 5. daļai.

Izvēloties bīstamības apzīmējumus saskaņā ar 21. un 27. pantu, piegādātāji var izmantot šā pielikuma kombinētos bīstamības apzīmējumus.

Saskaņā ar 27. pantu marķēšanai var piemērot šādus bīstamības apzīmējumu prioritātes principus:

a)

ja ir piešķirts bīstamības apzīmējums H410 “Ļoti toksisks ūdens organismiem ar ilglaicīgām sekām”, uzrakstu H400 “Ļoti toksisks ūdens organismiem” var nenorādīt;

| b) | ja ir piešķirts apzīmējums H314 “Izraisa smagus ādas apdegumus un acu bojājumus”, uzrakstu H318 “Izraisa nopietnus bojājumus acīm” var nenorādīt. |
| --- | --- |

b)

ja ir piešķirts apzīmējums H314 “Izraisa smagus ādas apdegumus un acu bojājumus”, uzrakstu H318 “Izraisa nopietnus bojājumus acīm” var nenorādīt.

Lai norādītu iedarbības ceļu, var izmantot 1.2. tabulā sniegtos kombinētos bīstamības apzīmējumus.”;

| b) | svītro 1.1. tabulas koda H200 zemsvītras piezīmi; |
| --- | --- |

b)

svītro 1.1. tabulas koda H200 zemsvītras piezīmi;

| c) | 1.2. tabulu groza šādi:






  i) | kodam H317 3. slejas virsrakstu aizstāj ar šādu virsrakstu:
  “3.4. – Sensibilizācija – āda, 1., 1.A, 1.B bīstamības kategorija”; |
| --- | --- | --- |

c)

1.2. tabulu groza šādi:

i)

kodam H317 3. slejas virsrakstu aizstāj ar šādu virsrakstu:

“3.4. – Sensibilizācija – āda, 1., 1.A, 1.B bīstamības kategorija”;

| ii) | kodam H334 3. slejas virsrakstu aizstāj ar šādu virsrakstu:
  “3.4. – Sensibilizācija – elpceļi, 1., 1.A, 1.B bīstamības kategorija”; |
| --- | --- |

ii)

kodam H334 3. slejas virsrakstu aizstāj ar šādu virsrakstu:

“3.4. – Sensibilizācija – elpceļi, 1., 1.A, 1.B bīstamības kategorija”;

| iii) | tabulā aiz koda H373 pievieno šādus kombinētos bīstamības apzīmējumus:







  “H300
  +
  H310 | Valoda | 3.1. – Akūta toksicitāte (orāli) un akūta toksicitāte (caur ādu), 1., 2. bīstamības kategorija |
| --- | --- | --- | --- |
| | BG | Смъртоносен при поглъщане или при контакт с кожата |
| | ES | Mortal en caso de ingestión o en contacto con la piel |
| | CS | Při požití nebo při styku s kůží může způsobit smrt |
| | DA | Livsfarlig ved indtagelse eller hudkontakt |
| | DE | Lebensgefahr bei Verschlucken oder Hautkontakt |
| | ET | Allaneelamisel või nahale sattumisel surmav |
| | EL | Θανατηφόρο σε περίπτωση κατάποσης ή σε επαφή με το δέρμα |
| | EN | Fatal if swallowed or in contact with skin |
| | FR | Mortel par ingestion ou par contact cutané |
| | GA | Ábhar marfach é seo má shlogtar é nó má theagmhaíonn leis an gcraiceann |
| | IT | Mortale in caso di ingestione o a contatto con la pelle |
| | LV | Var izraisīt nāvi, ja norīts vai saskaras ar ādu |
| | LT | Mirtina prarijus arba susilietus su oda |
| | HU | Lenyelve vagy bőrrel érintkezve halálos |
| | MT | Fatali jekk tinbela’ jew tmiss mal-ġilda |
| | NL | Dodelijk bij inslikken en bij contact met de huid |
| | PL | Grozi śmiercią po połknięciu lub w kontakcie ze skórą |
| | PT | Mortal por ingestão ou contacto com a pele |
| | RO | Mortal în caz de înghițire sau în contact cu pielea |
| | SK | Pri požití alebo styku s kožou môže spôsobiť smrť |
| | SL | Smrtno pri zaužitju ali v stiku s kožo |
| | FI | Tappavaa nieltynä tai joutuessaan iholle |
| | SV | Dödligt vid förtäring eller vid hudkontakt |

iii)

tabulā aiz koda H373 pievieno šādus kombinētos bīstamības apzīmējumus:

“H300

+

H310

Valoda

3.1. – Akūta toksicitāte (orāli) un akūta toksicitāte (caur ādu), 1., 2. bīstamības kategorija

BG

Смъртоносен при поглъщане или при контакт с кожата

ES

Mortal en caso de ingestión o en contacto con la piel

CS

Při požití nebo při styku s kůží může způsobit smrt

DA

Livsfarlig ved indtagelse eller hudkontakt

DE

Lebensgefahr bei Verschlucken oder Hautkontakt

ET

Allaneelamisel või nahale sattumisel surmav

EL

Θανατηφόρο σε περίπτωση κατάποσης ή σε επαφή με το δέρμα

EN

Fatal if swallowed or in contact with skin

FR

Mortel par ingestion ou par contact cutané

GA

Ábhar marfach é seo má shlogtar é nó má theagmhaíonn leis an gcraiceann

IT

Mortale in caso di ingestione o a contatto con la pelle

LV

Var izraisīt nāvi, ja norīts vai saskaras ar ādu

LT

Mirtina prarijus arba susilietus su oda

HU

Lenyelve vagy bőrrel érintkezve halálos

MT

Fatali jekk tinbela’ jew tmiss mal-ġilda

NL

Dodelijk bij inslikken en bij contact met de huid

PL

Grozi śmiercią po połknięciu lub w kontakcie ze skórą

PT

Mortal por ingestão ou contacto com a pele

RO

Mortal în caz de înghițire sau în contact cu pielea

SK

Pri požití alebo styku s kožou môže spôsobiť smrť

SL

Smrtno pri zaužitju ali v stiku s kožo

FI

Tappavaa nieltynä tai joutuessaan iholle

SV

Dödligt vid förtäring eller vid hudkontakt

| H300
  +
  H330 | Valoda | 3.1. – Akūta toksicitāte (orāli) un akūta toksicitāte (ieelpojot), 1., 2. bīstamības kategorija |
| --- | --- | --- |
| | BG | Смъртоносен при поглъщане или при вдишване |
| | ES | Mortal en caso de ingestión o inhalación |
| | CS | Při požití nebo při vdechování může způsobit smrt |
| | DA | Livsfarlig ved indtagelse eller indånding |
| | DE | Lebensgefahr bei Verschlucken oder Einatmen |
| | ET | Allaneelamisel või sissehingamisel surmav |
| | EL | Θανατηφόρο σε περίπτωση κατάποσης ή σε περίπτωση εισπνοής |
| | EN | Fatal if swallowed or if inhaled |
| | FR | Mortel par ingestion ou par inhalation |
| | GA | Ábhar marfach é seo má shlogtar nó má ionanálaítear é |
| | IT | Mortale se ingerito o inalato |
| | LV | Var izraisīt nāvi, ja norīts vai iekļūst elpceļos |
| | LT | Mirtina prarijus arba įkvėpus |
| | HU | Lenyelve vagy belélegezve halálos |
| | MT | Fatali jekk tinbela’ jew tittieħed bin-nifs |
| | NL | Dodelijk bij inslikken en bij inademing |
| | PL | Grozi śmiercią po połknięciu lub w następstwie wdychania |
| | PT | Mortal por ingestão ou inalação |
| | RO | Mortal în caz de înghițire sau inhalare |
| | SK | Pri požití alebo vdýchnutí môže spôsobiť smrť |
| | SL | Smrtno pri zaužitju ali vdihavanju |
| | FI | Tappavaa nieltynä tai hengitettynä |
| | SV | Dödligt vid förtäring eller inandning |

H300

+

H330

Valoda

3.1. – Akūta toksicitāte (orāli) un akūta toksicitāte (ieelpojot), 1., 2. bīstamības kategorija

BG

Смъртоносен при поглъщане или при вдишване

ES

Mortal en caso de ingestión o inhalación

CS

Při požití nebo při vdechování může způsobit smrt

DA

Livsfarlig ved indtagelse eller indånding

DE

Lebensgefahr bei Verschlucken oder Einatmen

ET

Allaneelamisel või sissehingamisel surmav

EL

Θανατηφόρο σε περίπτωση κατάποσης ή σε περίπτωση εισπνοής

EN

Fatal if swallowed or if inhaled

FR

Mortel par ingestion ou par inhalation

GA

Ábhar marfach é seo má shlogtar nó má ionanálaítear é

IT

Mortale se ingerito o inalato

LV

Var izraisīt nāvi, ja norīts vai iekļūst elpceļos

LT

Mirtina prarijus arba įkvėpus

HU

Lenyelve vagy belélegezve halálos

MT

Fatali jekk tinbela’ jew tittieħed bin-nifs

NL

Dodelijk bij inslikken en bij inademing

PL

Grozi śmiercią po połknięciu lub w następstwie wdychania

PT

Mortal por ingestão ou inalação

RO

Mortal în caz de înghițire sau inhalare

SK

Pri požití alebo vdýchnutí môže spôsobiť smrť

SL

Smrtno pri zaužitju ali vdihavanju

FI

Tappavaa nieltynä tai hengitettynä

SV

Dödligt vid förtäring eller inandning

| H310
  +
  H330 | Valoda | 3.1. – Akūta toksicitāte (caur ādu) un akūta toksicitāte (ieelpojot), 1., 2. bīstamības kategorija |
| --- | --- | --- |
| | BG | Смъртоносен при контакт с кожата или при вдишване |
| | ES | Mortal en contacto con la piel o si se inhala |
| | CS | Při styku s kůží nebo při vdechování může způsobit smrt |
| | DA | Livsfarlig ved hudkontakt eller indånding |
| | DE | Lebensgefahr bei Hautkontakt oder Einatmen |
| | ET | Nahale sattumisel või sissehingamisel surmav |
| | EL | Θανατηφόρο σε επαφή με το δέρμα ή σε περίπτωση εισπνοής |
| | EN | Fatal in contact with skin or if inhaled |
| | FR | Mortel par contact cutané ou par inhalation |
| | GA | Ábhar marfach é seo má theagmhaíonn leis an gcraiceann nó má ionanálaítear é |
| | IT | Mortale a contatto con la pelle o in caso di inalazione |
| | LV | Var izraisīt nāvi, ja saskaras ar ādu vai nonāk elpceļos |
| | LT | Mirtina susilietus su oda arba įkvėpus |
| | HU | Bőrrel érintkezve vagy belélegezve halálos |
| | MT | Fatali f’kuntatt mal-ġilda jew jekk tittieħed bin-nifs |
| | NL | Dodelijk bij contact met de huid en bij inademing |
| | PL | Grozi śmiercią w kontakcie ze skórą lub w następstwie wdychania |
| | PT | Mortal por contacto com a pele ou inalação |
| | RO | Mortal în contact cu pielea sau prin inhalare |
| | SK | Pri styku s kožou alebo pri vdýchnutí môže spôsobiť smrť |
| | SL | Smrtno v stiku s kožo ali pri vdihavanju |
| | FI | Tappavaa joutuessaan iholle tai hengitettynä |
| | SV | Dödligt vid hudkontakt eller inandning |

H310

+

H330

Valoda

3.1. – Akūta toksicitāte (caur ādu) un akūta toksicitāte (ieelpojot), 1., 2. bīstamības kategorija

BG

Смъртоносен при контакт с кожата или при вдишване

ES

Mortal en contacto con la piel o si se inhala

CS

Při styku s kůží nebo při vdechování může způsobit smrt

DA

Livsfarlig ved hudkontakt eller indånding

DE

Lebensgefahr bei Hautkontakt oder Einatmen

ET

Nahale sattumisel või sissehingamisel surmav

EL

Θανατηφόρο σε επαφή με το δέρμα ή σε περίπτωση εισπνοής

EN

Fatal in contact with skin or if inhaled

FR

Mortel par contact cutané ou par inhalation

GA

Ábhar marfach é seo má theagmhaíonn leis an gcraiceann nó má ionanálaítear é

IT

Mortale a contatto con la pelle o in caso di inalazione

LV

Var izraisīt nāvi, ja saskaras ar ādu vai nonāk elpceļos

LT

Mirtina susilietus su oda arba įkvėpus

HU

Bőrrel érintkezve vagy belélegezve halálos

MT

Fatali f’kuntatt mal-ġilda jew jekk tittieħed bin-nifs

NL

Dodelijk bij contact met de huid en bij inademing

PL

Grozi śmiercią w kontakcie ze skórą lub w następstwie wdychania

PT

Mortal por contacto com a pele ou inalação

RO

Mortal în contact cu pielea sau prin inhalare

SK

Pri styku s kožou alebo pri vdýchnutí môže spôsobiť smrť

SL

Smrtno v stiku s kožo ali pri vdihavanju

FI

Tappavaa joutuessaan iholle tai hengitettynä

SV

Dödligt vid hudkontakt eller inandning

| H300 +
  H310 +
  H330 | Valoda | 3.1. – Akūta toksicitāte (orāli), akūta toksicitāte (caur ādu) un akūta toksicitāte (ieelpojot), 1., 2. bīstamības kategorija |
| --- | --- | --- |
| | BG | Смъртоносен при поглъщане, при контакт с кожата или при вдишване |
| | ES | Mortal en caso de ingestión, contacto con la piel o inhalación |
| | CS | Při požití, při styku s kůží nebo při vdechování může způsobit smrt |
| | DA | Livsfarlig ved indtagelse, hudkontakt eller indånding |
| | DE | Lebensgefahr bei Verschlucken, Hautkontakt oder Einatmen |
| | ET | Allaneelamisel, nahale sattumisel või sissehingamisel surmav |
| | EL | Θανατηφόρο σε περίπτωση κατάποσης, σε επαφή με το δέρμα ή σε περίπτωση εισπνοής |
| | EN | Fatal if swallowed, in contact with skin or if inhaled |
| | FR | Mortel par ingestion, par contact cutané ou par inhalation |
| | GA | Ábhar marfach é seo má shlogtar, má theagmhaíonn leis an gcraiceann nó má ionanálaítear é |
| | IT | Mortale se ingerito, a contatto con la pelle o se inalato |
| | LV | Var izraisīt nāvi, ja norīts, saskaras ar ādu vai iekļūst elpceļos |
| | LT | Mirtina prarijus, susilietus su oda arba įkvėpus |
| | HU | Lenyelve, bőrrel érintkezve vagy belélegezve halálos |
| | MT | Fatali jekk tinbela’, tmiss mal-ġilda jew tittieħed bin-nifs |
| | NL | Dodelijk bij inslikken, bij contact met de huid en bij inademing |
| | PL | Grozi śmiercią po połknięciu, w kontakcie ze skórą lub w następstwie wdychania |
| | PT | Mortal por ingestão, contacto com a pele ou inalação |
| | RO | Mortal în caz de înghițire, în contact cu pielea sau prin inhalare |
| | SK | Pri požití, pri styku s kožou alebo pri vdýchnutí môže spôsobiť smrť |
| | SL | Smrtno pri zaužitju, v stiku s kožo ali pri vdihavanju |
| | FI | Tappavaa nieltynä, joutuessaan iholle tai hengitettynä |
| | SV | Dödligt vid förtäring, hudkontakt eller inandning |

H300 +

H310 +

H330

Valoda

3.1. – Akūta toksicitāte (orāli), akūta toksicitāte (caur ādu) un akūta toksicitāte (ieelpojot), 1., 2. bīstamības kategorija

BG

Смъртоносен при поглъщане, при контакт с кожата или при вдишване

ES

Mortal en caso de ingestión, contacto con la piel o inhalación

CS

Při požití, při styku s kůží nebo při vdechování může způsobit smrt

DA

Livsfarlig ved indtagelse, hudkontakt eller indånding

DE

Lebensgefahr bei Verschlucken, Hautkontakt oder Einatmen

ET

Allaneelamisel, nahale sattumisel või sissehingamisel surmav

EL

Θανατηφόρο σε περίπτωση κατάποσης, σε επαφή με το δέρμα ή σε περίπτωση εισπνοής

EN

Fatal if swallowed, in contact with skin or if inhaled

FR

Mortel par ingestion, par contact cutané ou par inhalation

GA

Ábhar marfach é seo má shlogtar, má theagmhaíonn leis an gcraiceann nó má ionanálaítear é

IT

Mortale se ingerito, a contatto con la pelle o se inalato

LV

Var izraisīt nāvi, ja norīts, saskaras ar ādu vai iekļūst elpceļos

LT

Mirtina prarijus, susilietus su oda arba įkvėpus

HU

Lenyelve, bőrrel érintkezve vagy belélegezve halálos

MT

Fatali jekk tinbela’, tmiss mal-ġilda jew tittieħed bin-nifs

NL

Dodelijk bij inslikken, bij contact met de huid en bij inademing

PL

Grozi śmiercią po połknięciu, w kontakcie ze skórą lub w następstwie wdychania

PT

Mortal por ingestão, contacto com a pele ou inalação

RO

Mortal în caz de înghițire, în contact cu pielea sau prin inhalare

SK

Pri požití, pri styku s kožou alebo pri vdýchnutí môže spôsobiť smrť

SL

Smrtno pri zaužitju, v stiku s kožo ali pri vdihavanju

FI

Tappavaa nieltynä, joutuessaan iholle tai hengitettynä

SV

Dödligt vid förtäring, hudkontakt eller inandning

| H301
  +
  H311 | Valoda | 3.1. – Akūta toksicitāte (orāli) un akūta toksicitāte (caur ādu), 3. bīstamības kategorija |
| --- | --- | --- |
| | BG | Токсичен при поглъщане или при контакт с кожата |
| | ES | Tóxico en caso de ingestión o en contacto con la piel |
| | CS | Toxický při požití a při styku s kůží |
| | DA | Giftig ved indtagelse eller hudkontakt |
| | DE | Giftig bei Verschlucken oder Hautkontakt |
| | ET | Allaneelamisel või nahale sattumisel mürgine |
| | EL | Τοξικό σε περίπτωση κατάποσης ή σε επαφή με το δέρμα |
| | EN | Toxic if swallowed or in contact with skin |
| | FR | Toxique par ingestion ou par contact cutané |
| | GA | Ábhar tocsaineach má shlogtar é nó má theagmhaíonn leis an gcraiceann |
| | IT | Tossico se ingerito o a contatto con la pelle |
| | LV | Toksisks, ja norīts vai saskaras ar ādu |
| | LT | Toksiška prarijus arba susilietus su oda |
| | HU | Lenyelve vagy bőrrel érintkezve mérgező |
| | MT | Tossika jekk tinbela’ jew tmiss mal-ġilda |
| | NL | Giftig bij inslikken en bij contact met de huid |
| | PL | Działa toksycznie po połknięciu lub w kontakcie ze skórą |
| | PT | Tóxico por ingestão ou contacto com a pele |
| | RO | Toxic în caz de înghițire sau în contact cu pielea |
| | SK | Toxický pri požití a pri styku s kožou |
| | SL | Strupeno pri zaužitju ali v stiku s kožo |
| | FI | Myrkyllistä nieltynä tai joutuessaan iholle |
| | SV | Giftigt vid förtäring eller hudkontakt |

H301

+

H311

Valoda

3.1. – Akūta toksicitāte (orāli) un akūta toksicitāte (caur ādu), 3. bīstamības kategorija

BG

Токсичен при поглъщане или при контакт с кожата

ES

Tóxico en caso de ingestión o en contacto con la piel

CS

Toxický při požití a při styku s kůží

DA

Giftig ved indtagelse eller hudkontakt

DE

Giftig bei Verschlucken oder Hautkontakt

ET

Allaneelamisel või nahale sattumisel mürgine

EL

Τοξικό σε περίπτωση κατάποσης ή σε επαφή με το δέρμα

EN

Toxic if swallowed or in contact with skin

FR

Toxique par ingestion ou par contact cutané

GA

Ábhar tocsaineach má shlogtar é nó má theagmhaíonn leis an gcraiceann

IT

Tossico se ingerito o a contatto con la pelle

LV

Toksisks, ja norīts vai saskaras ar ādu

LT

Toksiška prarijus arba susilietus su oda

HU

Lenyelve vagy bőrrel érintkezve mérgező

MT

Tossika jekk tinbela’ jew tmiss mal-ġilda

NL

Giftig bij inslikken en bij contact met de huid

PL

Działa toksycznie po połknięciu lub w kontakcie ze skórą

PT

Tóxico por ingestão ou contacto com a pele

RO

Toxic în caz de înghițire sau în contact cu pielea

SK

Toxický pri požití a pri styku s kožou

SL

Strupeno pri zaužitju ali v stiku s kožo

FI

Myrkyllistä nieltynä tai joutuessaan iholle

SV

Giftigt vid förtäring eller hudkontakt

| H301
  +
  H331 | Valoda | 3.1. – Akūta toksicitāte (orāli) un akūta toksicitāte (ieelpojot), 3. bīstamības kategorija |
| --- | --- | --- |
| | BG | Токсичен при поглъщане или при вдишване |
| | ES | Tóxico en caso de ingestión o inhalación |
| | CS | Toxický při požití a při vdechování |
| | DA | Giftig ved indtagelse eller indånding |
| | DE | Giftig bei Verschlucken oder Einatmen |
| | ET | Allaneelamisel või sissehingamisel mürgine |
| | EL | Τοξικό σε περίπτωση κατάποσης ή σε περίπτωση εισπνοής |
| | EN | Toxic if swallowed or if inhaled |
| | FR | Toxique par ingestion ou par inhalation |
| | GA | Ábhar tocsaineach má shlogtar nó má ionanálaítear é |
| | IT | Tossico se ingerito o inalato |
| | LV | Toksisks, ja norīts vai iekļūst elpceļos |
| | LT | Toksiška prarijus arba įkvėpus |
| | HU | Lenyelve vagy belélegezve mérgező |
| | MT | Tossika jekk tinbela’ jew tittieħed bin-nifs |
| | NL | Giftig bij inslikken en bij inademing |
| | PL | Działa toksycznie po połknięciu lub w następstwie wdychania |
| | PT | Tóxico por ingestão ou inalação |
| | RO | Toxic în caz de înghițire sau prin inhalare |
| | SK | Toxický pri požití alebo vdýchnutí |
| | SL | Strupeno pri zaužitju ali vdihavanju |
| | FI | Myrkyllistä nieltynä tai hengitettynä |
| | SV | Giftigt vid förtäring eller inandning |

H301

+

H331

Valoda

3.1. – Akūta toksicitāte (orāli) un akūta toksicitāte (ieelpojot), 3. bīstamības kategorija

BG

Токсичен при поглъщане или при вдишване

ES

Tóxico en caso de ingestión o inhalación

CS

Toxický při požití a při vdechování

DA

Giftig ved indtagelse eller indånding

DE

Giftig bei Verschlucken oder Einatmen

ET

Allaneelamisel või sissehingamisel mürgine

EL

Τοξικό σε περίπτωση κατάποσης ή σε περίπτωση εισπνοής

EN

Toxic if swallowed or if inhaled

FR

Toxique par ingestion ou par inhalation

GA

Ábhar tocsaineach má shlogtar nó má ionanálaítear é

IT

Tossico se ingerito o inalato

LV

Toksisks, ja norīts vai iekļūst elpceļos

LT

Toksiška prarijus arba įkvėpus

HU

Lenyelve vagy belélegezve mérgező

MT

Tossika jekk tinbela’ jew tittieħed bin-nifs

NL

Giftig bij inslikken en bij inademing

PL

Działa toksycznie po połknięciu lub w następstwie wdychania

PT

Tóxico por ingestão ou inalação

RO

Toxic în caz de înghițire sau prin inhalare

SK

Toxický pri požití alebo vdýchnutí

SL

Strupeno pri zaužitju ali vdihavanju

FI

Myrkyllistä nieltynä tai hengitettynä

SV

Giftigt vid förtäring eller inandning

| H311
  +
  H331 | Valoda | 3.1. – Akūta toksicitāte (caur ādu) un akūta toksicitāte (ieelpojot), 3. bīstamības kategorija |
| --- | --- | --- |
| | BG | Токсичен при контакт с кожата или при вдишване |
| | ES | Tóxico en contacto con la piel o si se inhala |
| | CS | Toxický při styku s kůží a při vdechování |
| | DA | Livsfarlig ved hudkontakt eller indånding |
| | DE | Giftig bei Hautkontakt oder Einatmen |
| | ET | Nahale sattumisel või sissehingamisel mürgine |
| | EL | Τοξικό σε επαφή με το δέρμα ή σε περίπτωση εισπνοής |
| | EN | Toxic in contact with skin or if inhaled |
| | FR | Toxique par contact cutané ou par inhalation |
| | GA | Ábhar tocsaineach má theagmhaíonn leis an gcraiceann nó má ionanálaítear é |
| | IT | Tossico a contatto con la pelle o se inalato |
| | LV | Toksisks saskarē ar ādu vai ja iekļūst elpceļos |
| | LT | Toksiška susilietus su oda arba įkvėpus |
| | HU | Bőrrel érintkezve vagy belélegezve mérgező |
| | MT | Tossika jekk tmiss mal-ġilda jew tittieħeb bin-nifs |
| | NL | Giftig bij contact met de huid en bij inademing |
| | PL | Działa toksycznie w kontakcie ze skórą lub w następstwie wdychania |
| | PT | Tóxico em contacto com a pele ou por inalação |
| | RO | Toxic în contact cu pielea sau prin inhalare |
| | SK | Toxický pri styku s kožou alebo pri vdýchnutí |
| | SL | Strupeno v stiku s kožo ali pri vdihavanju |
| | FI | Myrkyllistä joutuessaan iholle tai hengitettynä |
| | SV | Giftigt vid hudkontakt eller förtäring |

H311

+

H331

Valoda

3.1. – Akūta toksicitāte (caur ādu) un akūta toksicitāte (ieelpojot), 3. bīstamības kategorija

BG

Токсичен при контакт с кожата или при вдишване

ES

Tóxico en contacto con la piel o si se inhala

CS

Toxický při styku s kůží a při vdechování

DA

Livsfarlig ved hudkontakt eller indånding

DE

Giftig bei Hautkontakt oder Einatmen

ET

Nahale sattumisel või sissehingamisel mürgine

EL

Τοξικό σε επαφή με το δέρμα ή σε περίπτωση εισπνοής

EN

Toxic in contact with skin or if inhaled

FR

Toxique par contact cutané ou par inhalation

GA

Ábhar tocsaineach má theagmhaíonn leis an gcraiceann nó má ionanálaítear é

IT

Tossico a contatto con la pelle o se inalato

LV

Toksisks saskarē ar ādu vai ja iekļūst elpceļos

LT

Toksiška susilietus su oda arba įkvėpus

HU

Bőrrel érintkezve vagy belélegezve mérgező

MT

Tossika jekk tmiss mal-ġilda jew tittieħeb bin-nifs

NL

Giftig bij contact met de huid en bij inademing

PL

Działa toksycznie w kontakcie ze skórą lub w następstwie wdychania

PT

Tóxico em contacto com a pele ou por inalação

RO

Toxic în contact cu pielea sau prin inhalare

SK

Toxický pri styku s kožou alebo pri vdýchnutí

SL

Strupeno v stiku s kožo ali pri vdihavanju

FI

Myrkyllistä joutuessaan iholle tai hengitettynä

SV

Giftigt vid hudkontakt eller förtäring

| H301 +
  H311 +
  H331 | Valoda | 3.1. – Akūta toksicitāte (orāli), akūta toksicitāte (caur ādu) un akūta toksicitāte (ieelpojot), 3. bīstamības kategorija |
| --- | --- | --- |
| | BG | Токсичен при поглъщане, при контакт с кожата или при вдишване |
| | ES | Tóxico en caso de ingestión, contacto con la piel o inhalación |
| | CS | Toxický při požití, při styku s kůží a při vdechování |
| | DA | Giftig ved indtagelse, hudkontakt eller indånding |
| | DE | Giftig bei Verschlucken, Hautkontakt oder Einatmen |
| | ET | Allaneelamisel, nahale sattumisel või sissehingamisel mürgine |
| | EL | Τοξικό σε περίπτωση κατάποσης, σε επαφή με το δέρμα ή σε περίπτωση κατάποσης |
| | EN | Toxic if swallowed, in contact with skin or if inhaled |
| | FR | Toxique par ingestion, par contact cutané ou par inhalation |
| | GA | Ábhar tocsaineach má shlogtar, má theagmhaíonn leis an gcraiceann nó má ionanálaítear é |
| | IT | Tossico se ingerito, a contatto con la pelle o se inalato |
| | LV | Toksisks, ja norīts, saskaras ar ādu vai iekļūst elpceļos |
| | LT | Toksiška prarijus, susilietus su oda arba įkvėpus |
| | HU | Lenyelve, bőrrel érintkezve vagy belélegezve mérgező |
| | MT | Tossika jekk tinbela’, tmiss mal-ġilda jew tittieħed bin-nifs |
| | NL | Giftig bij inslikken, bij contact met de huid en bij inademing |
| | PL | Działa toksycznie po połknięciu, w kontakcie ze skórą lub w następstwie wdychania |
| | PT | Tóxico por ingestão, contacto com a pele ou inalação |
| | RO | Toxic în caz de înghițire, în contact cu pielea sau prin inhalare |
| | SK | Toxický pri požití, styku s kožou alebo pri vdýchnutí |
| | SL | Strupeno pri zaužitju, v stiku s kožo ali pri vdihavanju |
| | FI | Myrkyllistä nieltynä, joutuessaan iholle tai hengitettynä |
| | SV | Giftigt vid förtäring, hudkontakt eller inandning |

H301 +

H311 +

H331

Valoda

3.1. – Akūta toksicitāte (orāli), akūta toksicitāte (caur ādu) un akūta toksicitāte (ieelpojot), 3. bīstamības kategorija

BG

Токсичен при поглъщане, при контакт с кожата или при вдишване

ES

Tóxico en caso de ingestión, contacto con la piel o inhalación

CS

Toxický při požití, při styku s kůží a při vdechování

DA

Giftig ved indtagelse, hudkontakt eller indånding

DE

Giftig bei Verschlucken, Hautkontakt oder Einatmen

ET

Allaneelamisel, nahale sattumisel või sissehingamisel mürgine

EL

Τοξικό σε περίπτωση κατάποσης, σε επαφή με το δέρμα ή σε περίπτωση κατάποσης

EN

Toxic if swallowed, in contact with skin or if inhaled

FR

Toxique par ingestion, par contact cutané ou par inhalation

GA

Ábhar tocsaineach má shlogtar, má theagmhaíonn leis an gcraiceann nó má ionanálaítear é

IT

Tossico se ingerito, a contatto con la pelle o se inalato

LV

Toksisks, ja norīts, saskaras ar ādu vai iekļūst elpceļos

LT

Toksiška prarijus, susilietus su oda arba įkvėpus

HU

Lenyelve, bőrrel érintkezve vagy belélegezve mérgező

MT

Tossika jekk tinbela’, tmiss mal-ġilda jew tittieħed bin-nifs

NL

Giftig bij inslikken, bij contact met de huid en bij inademing

PL

Działa toksycznie po połknięciu, w kontakcie ze skórą lub w następstwie wdychania

PT

Tóxico por ingestão, contacto com a pele ou inalação

RO

Toxic în caz de înghițire, în contact cu pielea sau prin inhalare

SK

Toxický pri požití, styku s kožou alebo pri vdýchnutí

SL

Strupeno pri zaužitju, v stiku s kožo ali pri vdihavanju

FI

Myrkyllistä nieltynä, joutuessaan iholle tai hengitettynä

SV

Giftigt vid förtäring, hudkontakt eller inandning

| H302
  +
  H312 | Valoda | 3.1. – Akūta toksicitāte (caur muti) un akūta toksicitāte (caur ādu), 4. bīstamības kategorija |
| --- | --- | --- |
| | BG | Вреден при поглъщане или при контакт с кожата |
| | ES | Nocivo en caso de ingestión o en contacto con la piel |
| | CS | Zdraví škodlivý při požití a při styku s kůží |
| | DA | Livsfarlig ved indtagelse eller hudkontakt |
| | DE | Gesundheitsschädlich bei Verschlucken oder Hautkontakt |
| | ET | Allaneelamisel või nahale sattumisel kahjulik |
| | EL | Επιβλαβές σε περίπτωση κατάποσης ή σε επαφή με το δέρμα |
| | EN | Harmful if swallowed or in contact with skin |
| | FR | Nocif en cas d’ingestion ou de contact cutané |
| | GA | Ábhar dochrach má shlogtar é nó má theagmhaíonn leis an gcraiceann |
| | IT | Nocivo se ingerito o a contatto con la pelle |
| | LV | Kaitīgs, ja norīts vai saskaras ar ādu |
| | LT | Kenksminga prarijus arba susilietus su oda |
| | HU | Lenyelve vagy bőrrel érintkezve ártalmas |
| | MT | Tagħmel ħsara jekk tinbela’ jew jekk tmiss mal-ġilda |
| | NL | Schadelijk bij inslikken en bij contact met de huid |
| | PL | Działa szkodliwie po połknięciu lub w kontakcie ze skórą |
| | PT | Nocivo por ingestão ou contacto com a pele |
| | RO | Nociv în caz de înghițire sau în contact cu pielea |
| | SK | Zdraviu škodlivý pri požití alebo pri styku s kožou |
| | SL | Zdravju škodljivo pri zaužitju ali v stiku s kožo |
| | FI | Haitallista nieltynä tai joutuessaan iholle |
| | SV | Skadligt vid förtäring eller hudkontakt |

H302

+

H312

Valoda

3.1. – Akūta toksicitāte (caur muti) un akūta toksicitāte (caur ādu), 4. bīstamības kategorija

BG

Вреден при поглъщане или при контакт с кожата

ES

Nocivo en caso de ingestión o en contacto con la piel

CS

Zdraví škodlivý při požití a při styku s kůží

DA

Livsfarlig ved indtagelse eller hudkontakt

DE

Gesundheitsschädlich bei Verschlucken oder Hautkontakt

ET

Allaneelamisel või nahale sattumisel kahjulik

EL

Επιβλαβές σε περίπτωση κατάποσης ή σε επαφή με το δέρμα

EN

Harmful if swallowed or in contact with skin

FR

Nocif en cas d’ingestion ou de contact cutané

GA

Ábhar dochrach má shlogtar é nó má theagmhaíonn leis an gcraiceann

IT

Nocivo se ingerito o a contatto con la pelle

LV

Kaitīgs, ja norīts vai saskaras ar ādu

LT

Kenksminga prarijus arba susilietus su oda

HU

Lenyelve vagy bőrrel érintkezve ártalmas

MT

Tagħmel ħsara jekk tinbela’ jew jekk tmiss mal-ġilda

NL

Schadelijk bij inslikken en bij contact met de huid

PL

Działa szkodliwie po połknięciu lub w kontakcie ze skórą

PT

Nocivo por ingestão ou contacto com a pele

RO

Nociv în caz de înghițire sau în contact cu pielea

SK

Zdraviu škodlivý pri požití alebo pri styku s kožou

SL

Zdravju škodljivo pri zaužitju ali v stiku s kožo

FI

Haitallista nieltynä tai joutuessaan iholle

SV

Skadligt vid förtäring eller hudkontakt

| H302
  +
  H332 | Valoda | 3.1. – Akūta toksicitāte (caur muti) akūta toksicitāte (ieelpojot), 4. bīstamības kategorija |
| --- | --- | --- |
| | BG | Вреден при поглъщане или при вдишване |
| | ES | Nocivo en caso de ingestión o inhalación |
| | CS | Zdraví škodlivý při požití a při vdechování |
| | DA | Farlig ved indtagelse eller indånding |
| | DE | Gesundheitsschädlich bei Verschlucken oder Einatmen |
| | ET | Allaneelamisel või sissehingamisel kahjulik |
| | EL | Επιβλαβές σε περίπτωση κατάποσης ή σε περίπτωση εισπνοής |
| | EN | Harmful if swallowed or if inhaled |
| | FR | Nocif en cas d’ingestion ou d’inhalation |
| | GA | Ábhar dochrach má shlogtar nó má ionanálaítear é |
| | IT | Nocivo se ingerito o inalato |
| | LV | Kaitīgs, ja norīts vai iekļūst elpceļos |
| | LT | Kenksminga prarijus arba įkvėpus |
| | HU | Lenyelve vagy belélegezve ártalmas |
| | MT | Tagħmel ħsara jekk tinbela’ jew tittieħed bin-nifs |
| | NL | Schadelijk bij inslikken en bij inademing |
| | PL | Działa szkodliwie po połknięciu lub w następstwie wdychania |
| | PT | Nocivo por ingestão ou inalação |
| | RO | Nociv în caz de înghițire sau inhalare |
| | SK | Zdraviu škodlivý pri požití alebo vdýchnutí |
| | SL | Zdravju škodljivo pri zaužitju in vdihavanju |
| | FI | Haitallista nieltynä tai hengitettynä |
| | SV | Skadligt vid förtäring eller inandning |

H302

+

H332

Valoda

3.1. – Akūta toksicitāte (caur muti) akūta toksicitāte (ieelpojot), 4. bīstamības kategorija

BG

Вреден при поглъщане или при вдишване

ES

Nocivo en caso de ingestión o inhalación

CS

Zdraví škodlivý při požití a při vdechování

DA

Farlig ved indtagelse eller indånding

DE

Gesundheitsschädlich bei Verschlucken oder Einatmen

ET

Allaneelamisel või sissehingamisel kahjulik

EL

Επιβλαβές σε περίπτωση κατάποσης ή σε περίπτωση εισπνοής

EN

Harmful if swallowed or if inhaled

FR

Nocif en cas d’ingestion ou d’inhalation

GA

Ábhar dochrach má shlogtar nó má ionanálaítear é

IT

Nocivo se ingerito o inalato

LV

Kaitīgs, ja norīts vai iekļūst elpceļos

LT

Kenksminga prarijus arba įkvėpus

HU

Lenyelve vagy belélegezve ártalmas

MT

Tagħmel ħsara jekk tinbela’ jew tittieħed bin-nifs

NL

Schadelijk bij inslikken en bij inademing

PL

Działa szkodliwie po połknięciu lub w następstwie wdychania

PT

Nocivo por ingestão ou inalação

RO

Nociv în caz de înghițire sau inhalare

SK

Zdraviu škodlivý pri požití alebo vdýchnutí

SL

Zdravju škodljivo pri zaužitju in vdihavanju

FI

Haitallista nieltynä tai hengitettynä

SV

Skadligt vid förtäring eller inandning

| H312
  +
  H332 | Valoda | 3.1. – Akūta toksicitāte (caur ādu) un akūta toksicitāte (ieelpojot), 4. bīstamības kategorija |
| --- | --- | --- |
| | BG | Вреден при контакт с кожата или при вдишване |
| | ES | Nocivo en contacto con la piel o si se inhala |
| | CS | Zdraví škodlivý při styku s kůží a při vdechování |
| | DA | Farlig ved hudkontakt eller indånding |
| | DE | Gesundheitsschädlich bei Hautkontakt oder Einatmen |
| | ET | Nahale sattumisel või sissehingamisel kahjulik |
| | EL | Επιβλαβές σε επαφή με το δέρμα ή σε περίπτωση εισπνοής |
| | EN | Harmful in contact with skin or if inhaled |
| | FR | Nocif en cas de contact cutané ou d’inhalation |
| | GA | Ábhar dochrach má theagmhaíonn leis an gcraiceann nó má ionanálaítear é |
| | IT | Nocivo a contatto con la pelle o se inalato |
| | LV | Kaitīgs saskarē ar ādu vai ja iekļūst elpceļos |
| | LT | Kenksminga susilietus su oda arba įkvėpus |
| | HU | Bőrrel érintkezve vagy belélegezve ártalmas |
| | MT | Tagħmel ħsara jekk tmiss mal-ġilda jew jekk tittieħed bin-nifs |
| | NL | Schadelijk bij contact met de huid en bij inademing |
| | PL | Działa szkodliwie w kontakcie ze skórą lub w następstwie wdychania |
| | PT | Nocivo em contacto com a pele ou por inalação |
| | RO | Nociv în contact cu pielea sau prin inhalare |
| | SK | Zdraviu škodlivý pri styku s kožou alebo pri vdýchnutí |
| | SL | Zdravju škodljivo v stiku s kožo in pri vdihavanju |
| | FI | Haitallista joutuessaan iholle tai hengitettynä |
| | SV | Skadligt vid hudkontakt eller inandning |

H312

+

H332

Valoda

3.1. – Akūta toksicitāte (caur ādu) un akūta toksicitāte (ieelpojot), 4. bīstamības kategorija

BG

Вреден при контакт с кожата или при вдишване

ES

Nocivo en contacto con la piel o si se inhala

CS

Zdraví škodlivý při styku s kůží a při vdechování

DA

Farlig ved hudkontakt eller indånding

DE

Gesundheitsschädlich bei Hautkontakt oder Einatmen

ET

Nahale sattumisel või sissehingamisel kahjulik

EL

Επιβλαβές σε επαφή με το δέρμα ή σε περίπτωση εισπνοής

EN

Harmful in contact with skin or if inhaled

FR

Nocif en cas de contact cutané ou d’inhalation

GA

Ábhar dochrach má theagmhaíonn leis an gcraiceann nó má ionanálaítear é

IT

Nocivo a contatto con la pelle o se inalato

LV

Kaitīgs saskarē ar ādu vai ja iekļūst elpceļos

LT

Kenksminga susilietus su oda arba įkvėpus

HU

Bőrrel érintkezve vagy belélegezve ártalmas

MT

Tagħmel ħsara jekk tmiss mal-ġilda jew jekk tittieħed bin-nifs

NL

Schadelijk bij contact met de huid en bij inademing

PL

Działa szkodliwie w kontakcie ze skórą lub w następstwie wdychania

PT

Nocivo em contacto com a pele ou por inalação

RO

Nociv în contact cu pielea sau prin inhalare

SK

Zdraviu škodlivý pri styku s kožou alebo pri vdýchnutí

SL

Zdravju škodljivo v stiku s kožo in pri vdihavanju

FI

Haitallista joutuessaan iholle tai hengitettynä

SV

Skadligt vid hudkontakt eller inandning

| H302 +
  H312 +
  H332 | Valoda | 3.1. – Akūta toksicitāte (orāli), akūta toksicitāte (caur ādu) un akūta toksicitāte (ieelpojot), 4. bīstamības kategorija |
| --- | --- | --- |
| | BG | Вреден при поглъщане, при контакт с кожата или при вдишване |
| | ES | Nocivo en caso de ingestión, contacto con la piel o inhalación |
| | CS | Zdraví škodlivý při požití, při styku s kůží a při vdechování |
| | DA | Farlig ved indånding, hudkontakt eller indånding |
| | DE | Gesundheitsschädlich bei Verschlucken, Hautkontakt oder Einatmen |
| | ET | Allaneelamisel, nahale sattumisel või sissehingamisel kahjulik |
| | EL | Επιβλαβές σε περίπτωση κατάποσης, σε επαφή με το δέρμα ή σε περίπτωση εισπνοής |
| | EN | Harmful if swallowed, in contact with skin or if inhaled |
| | FR | Nocif en cas d’ingestion, de contact cutané ou d’inhalation |
| | GA | Ábhar dochrach má shlogtar, má theagmhaíonn leis an gcraiceann nó má ionanálaítear é |
| | IT | Nocivo se ingerito, a contatto con la pelle o se inalato |
| | LV | Kaitīgs, ja norīts, saskaras ar ādu vai nonāk elpceļos |
| | LT | Kenksminga prarijus, susilietus su oda arba įkvėpus |
| | HU | Lenyelve, bőrrel érintkezve vagy belélegezve ártalmas |
| | MT | Tagħmel il-ħsara jekk tinbela’, tmiss mal-ġilda jew tittiħed bin-nifs |
| | NL | Schadelijk bij inslikken, bij contact met de huid en bij inademing |
| | PL | Działa szkodliwie po połknięciu, w kontakcie ze skórą lub w następstwie wdychania |
| | PT | Nocivo por ingestão, contacto com a pele ou inalação |
| | RO | Nociv în caz de înghițire, în contact cu pielea sau prin inhalare |
| | SK | Zdraviu škodlivý pri požití, styku s kožou alebo pri vdýchnutí |
| | SL | Zdravju škodljivo pri zaužitju, v stiku s kožo ali pri vdihavanju |
| | FI | Haitallista nieltynä, joutuessaan iholle tai hengitettynä |
| | SV | Skadligt vid förtäring, hudkontakt eller inandning” |

H302 +

H312 +

H332

Valoda

3.1. – Akūta toksicitāte (orāli), akūta toksicitāte (caur ādu) un akūta toksicitāte (ieelpojot), 4. bīstamības kategorija

BG

Вреден при поглъщане, при контакт с кожата или при вдишване

ES

Nocivo en caso de ingestión, contacto con la piel o inhalación

CS

Zdraví škodlivý při požití, při styku s kůží a při vdechování

DA

Farlig ved indånding, hudkontakt eller indånding

DE

Gesundheitsschädlich bei Verschlucken, Hautkontakt oder Einatmen

ET

Allaneelamisel, nahale sattumisel või sissehingamisel kahjulik

EL

Επιβλαβές σε περίπτωση κατάποσης, σε επαφή με το δέρμα ή σε περίπτωση εισπνοής

EN

Harmful if swallowed, in contact with skin or if inhaled

FR

Nocif en cas d’ingestion, de contact cutané ou d’inhalation

GA

Ábhar dochrach má shlogtar, má theagmhaíonn leis an gcraiceann nó má ionanálaítear é

IT

Nocivo se ingerito, a contatto con la pelle o se inalato

LV

Kaitīgs, ja norīts, saskaras ar ādu vai nonāk elpceļos

LT

Kenksminga prarijus, susilietus su oda arba įkvėpus

HU

Lenyelve, bőrrel érintkezve vagy belélegezve ártalmas

MT

Tagħmel il-ħsara jekk tinbela’, tmiss mal-ġilda jew tittiħed bin-nifs

NL

Schadelijk bij inslikken, bij contact met de huid en bij inademing

PL

Działa szkodliwie po połknięciu, w kontakcie ze skórą lub w następstwie wdychania

PT

Nocivo por ingestão, contacto com a pele ou inalação

RO

Nociv în caz de înghițire, în contact cu pielea sau prin inhalare

SK

Zdraviu škodlivý pri požití, styku s kožou alebo pri vdýchnutí

SL

Zdravju škodljivo pri zaužitju, v stiku s kožo ali pri vdihavanju

FI

Haitallista nieltynä, joutuessaan iholle tai hengitettynä

SV

Skadligt vid förtäring, hudkontakt eller inandning”

| d) | 1.3. tabulu groza šādi:






  i) | aiz koda H413 tabulā pievieno šādu jaunu bīstamības apzīmējumu:







  “H420 | Valoda | 5.1. – Bīstamība ozona slānim – 1. bīstamības kategorija |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | BG | Вреди на общественото здраве и на околната среда, като разрушава озона във високите слоеве на атмосферата |
| | ES | Causa daños a la salud pública y el medio ambiente al destruir el ozono en la atmósfera superior |
| | CS | Poškozuje veřejné zdraví a životní prostředí tím, že ničí ozon ve svrchních vrstvách atmosféry |
| | DA | Skader folkesundheden og miljøet ved at ødelægge ozon i den øvre atmosfære |
| | DE | Schädigt die öffentliche Gesundheit und die Umwelt durch Ozonabbau in der äußeren Atmosphäre |
| | ET | Kahjustab rahvatervist ja keskkonda, hävitades kõrgatmosfääris asuvat osoonikihti |
| | EL | Βλάπτει τη δημόσια υγεία και το περιβάλλον καταστρέφοντας το όζον στην ανώτερη ατμόσφαιρα |
| | EN | Harms public health and the environment by destroying ozone in the upper atmosphere |
| | FR | Nuit à la santé publique et à l’environnement en détruisant l’ozone dans la haute atmosphère |
| | GA | Déanann an t-ábhar seo díobháil don tsláinte phoiblí agus don chomhshaol trí ózón san atmaisféar uachtarach a scriosadh |
| | IT | Nuoce alla salute pubblica e all’ambiente distruggendo l’ozono dello strato superiore dell’atmosfera |
| | LV | Bīstams sabiedrības veselībai un videi, jo iznīcina ozonu atmosfēras augšējā slānī |
| | LT | Kenkia visuomenės sveikatai ir aplinkai, nes naikina ozono sluoksnį viršutinėje atmosferoje |
| | HU | Károsítja a közegészséget és a környezetet, mert a légkör felső rétegeiben lebontja az ózont |
| | MT | Tagħmel ħsara lis-saħħa tal-pubbliku u lill-ambjent billi teqred l-ożonu fl-atmosfera ta’ fuq |
| | NL | Schadelijk voor de volksgezondheid en het milieu door afbraak van ozon in de bovenste lagen van de atmosfeer |
| | PL | Szkodliwe dla zdrowia publicznego i środowiska w związku z niszczącym oddziaływaniem na ozon w górnej warstwie atmosfery |
| | PT | Prejudica a saúde pública e o ambiente ao destruir o ozono na alta atmosfera |
| | RO | Dăunează sănătății publice și mediului înconjurător prin distrugerea ozonului în atmosfera superioară |
| | SK | Poškodzuje verejné zdravie a životné prostredie tým, že ničí ozón vo vrchných vrstvách atmosféry |
| | SL | Škodljivo za javno zdravje in okolje zaradi uničevanja ozona v zgornji atmosferi |
| | FI | Vahingoittaa kansanterveyttä ja ympäristöä tuhoamalla otsonia ylemmässä ilmakehässä |
| | SV | Skadar folkhälsan och miljön genom förstöring av ozonet i övre delen av atmosfären” |

d)

1.3. tabulu groza šādi:

i)

aiz koda H413 tabulā pievieno šādu jaunu bīstamības apzīmējumu:

“H420

Valoda

5.1. – Bīstamība ozona slānim – 1. bīstamības kategorija

BG

Вреди на общественото здраве и на околната среда, като разрушава озона във високите слоеве на атмосферата

ES

Causa daños a la salud pública y el medio ambiente al destruir el ozono en la atmósfera superior

CS

Poškozuje veřejné zdraví a životní prostředí tím, že ničí ozon ve svrchních vrstvách atmosféry

DA

Skader folkesundheden og miljøet ved at ødelægge ozon i den øvre atmosfære

DE

Schädigt die öffentliche Gesundheit und die Umwelt durch Ozonabbau in der äußeren Atmosphäre

ET

Kahjustab rahvatervist ja keskkonda, hävitades kõrgatmosfääris asuvat osoonikihti

EL

Βλάπτει τη δημόσια υγεία και το περιβάλλον καταστρέφοντας το όζον στην ανώτερη ατμόσφαιρα

EN

Harms public health and the environment by destroying ozone in the upper atmosphere

FR

Nuit à la santé publique et à l’environnement en détruisant l’ozone dans la haute atmosphère

GA

Déanann an t-ábhar seo díobháil don tsláinte phoiblí agus don chomhshaol trí ózón san atmaisféar uachtarach a scriosadh

IT

Nuoce alla salute pubblica e all’ambiente distruggendo l’ozono dello strato superiore dell’atmosfera

LV

Bīstams sabiedrības veselībai un videi, jo iznīcina ozonu atmosfēras augšējā slānī

LT

Kenkia visuomenės sveikatai ir aplinkai, nes naikina ozono sluoksnį viršutinėje atmosferoje

HU

Károsítja a közegészséget és a környezetet, mert a légkör felső rétegeiben lebontja az ózont

MT

Tagħmel ħsara lis-saħħa tal-pubbliku u lill-ambjent billi teqred l-ożonu fl-atmosfera ta’ fuq

NL

Schadelijk voor de volksgezondheid en het milieu door afbraak van ozon in de bovenste lagen van de atmosfeer

PL

Szkodliwe dla zdrowia publicznego i środowiska w związku z niszczącym oddziaływaniem na ozon w górnej warstwie atmosfery

PT

Prejudica a saúde pública e o ambiente ao destruir o ozono na alta atmosfera

RO

Dăunează sănătății publice și mediului înconjurător prin distrugerea ozonului în atmosfera superioară

SK

Poškodzuje verejné zdravie a životné prostredie tým, že ničí ozón vo vrchných vrstvách atmosféry

SL

Škodljivo za javno zdravje in okolje zaradi uničevanja ozona v zgornji atmosferi

FI

Vahingoittaa kansanterveyttä ja ympäristöä tuhoamalla otsonia ylemmässä ilmakehässä

SV

Skadar folkhälsan och miljön genom förstöring av ozonet i övre delen av atmosfären”

| 2. | Svītro 2. daļas 2.3. tabulu. |
| --- | --- |

2.

Svītro 2. daļas 2.3. tabulu.

| 3. | 3. daļu groza šādi:






  a) | virsrakstā svītro vārdus “vielām un”; |
| --- | --- | --- |

3.

3. daļu groza šādi:

a)

virsrakstā svītro vārdus “vielām un”;

| b) | kodā EUH201/201A pirmajā slejā svītro visas atsauces uz “201/201A”; |
| --- | --- |

b)

kodā EUH201/201A pirmajā slejā svītro visas atsauces uz “201/201A”;

| c) | kodā EUH209/209A pirmajā slejā svītro visas atsauces uz “209/209A”. |
| --- | --- |

c)

kodā EUH209/209A pirmajā slejā svītro visas atsauces uz “209/209A”.

---

IV PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 1272/2008 IV pielikumu groza šādi.

| 1. | 1. daļu groza šādi:






  a) | 6.2. tabulu groza šādi:






  i) | kodu P261 aizstāj ar šādu kodu:









  “P261 | Izvairīties ieelpot putekļus/dūmus/gāzi/miglu/tvaikus/izsmidzinātā veidā. | Akūta toksicitāte ieelpojot (3.1. iedaļa) | 3, 4 | Ražotājs/piegādātājs nosaka piemērojamos nosacījumus.” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Elpceļu sensibilizācija (3.4. iedaļa) | 1, 1A, 1B |
| Sensibilizācija, nonākot saskarē ar ādu (3.4. iedaļa) | 1, 1A, 1B |
| Toksiska ietekme uz īpašu mērķorgānu – vienreizēja iedarbība; elpceļu kairinājums (3.8. iedaļa) | 3 |
| Toksiska ietekme uz īpašu mērķorgānu – vienreizēja iedarbība; narkoze (3.8. iedaļa) | 3 |

1.

1. daļu groza šādi:

a)

6.2. tabulu groza šādi:

i)

kodu P261 aizstāj ar šādu kodu:

“P261

Izvairīties ieelpot putekļus/dūmus/gāzi/miglu/tvaikus/izsmidzinātā veidā.

Akūta toksicitāte ieelpojot (3.1. iedaļa)

3, 4

Ražotājs/piegādātājs nosaka piemērojamos nosacījumus.”

Elpceļu sensibilizācija (3.4. iedaļa)

1, 1A, 1B

Sensibilizācija, nonākot saskarē ar ādu (3.4. iedaļa)

1, 1A, 1B

Toksiska ietekme uz īpašu mērķorgānu – vienreizēja iedarbība; elpceļu kairinājums (3.8. iedaļa)

3

Toksiska ietekme uz īpašu mērķorgānu – vienreizēja iedarbība; narkoze (3.8. iedaļa)

3

| ii) | kodu P272 aizstāj ar šādu kodu:









  “P272 | Piesārņoto darba apģērbu neiznest ārpus darba telpām | Sensibilizācija, nonākot saskarē ar ādu (3.4. iedaļa) | 1, 1A, 1B” | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

ii)

kodu P272 aizstāj ar šādu kodu:

“P272

Piesārņoto darba apģērbu neiznest ārpus darba telpām

Sensibilizācija, nonākot saskarē ar ādu (3.4. iedaļa)

1, 1A, 1B”

| iii) | kodu P280 aizstāj ar šādu kodu:









  “P280 | Izmantot aizsargcimdus/aizsargdrēbes/acu aizsargus/sejas aizsargus. | Sprādzienbīstamas vielas (2.1. iedaļa) | 1.1., 1.2., 1.3., 1.4., 1.5. iedaļa | Ražotājs/piegādātājs nosaka aprīkojuma veidu.






  — | Noteikt sejas aizsargus. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

iii)

kodu P280 aizstāj ar šādu kodu:

“P280

Izmantot aizsargcimdus/aizsargdrēbes/acu aizsargus/sejas aizsargus.

Sprādzienbīstamas vielas (2.1. iedaļa)

1.1., 1.2., 1.3., 1.4., 1.5. iedaļa

Ražotājs/piegādātājs nosaka aprīkojuma veidu.

—

Noteikt sejas aizsargus.

Uzliesmojoši šķidrumi (2.6. iedaļa)

1, 2, 3

Ražotājs/piegādātājs nosaka aprīkojuma veidu.

| — | Noteikt aizsargcimdus un acu/sejas aizsargus. |
| --- | --- |

—

Noteikt aizsargcimdus un acu/sejas aizsargus.

Uzliesmojošas cietas vielas (2.7. iedaļa)

1, 2

Pašreaģējošas vielas un maisījumi (2.8. iedaļa)

A, B, C, D, E, F tips

Pirofori šķidrumi (2.9. iedaļa)

1

Piroforas cietas vielas (2.10. iedaļa)

1

Pašsasilstošas vielas un maisījumi (2.11. iedaļa)

1, 2

Vielas un maisījumi, kas, saskaroties ar ūdeni, izdala uzliesmojošas gāzes (2.12. iedaļa)

1, 2, 3

Oksidējoši šķidrumi (2.13. iedaļa)

1, 2, 3

Oksidējošas cietas vielas (2,14. iedaļa)

1, 2, 3

Organiskie peroksīdi (2.15. iedaļa)

A, B, C, D, E, F tips

Akūta toksicitāte (caur ādu) (3.1. iedaļa)

1, 2, 3, 4

Ražotājs/piegādātājs nosaka aprīkojuma veidu.

| — | Noteikt aizsargcimdus/apģērbu. |
| --- | --- |

—

Noteikt aizsargcimdus/apģērbu.

Kodīgums ādai (3.2. iedaļa)

1A, 1B, 1C

Ražotājs/piegādātājs nosaka aprīkojuma veidu.

| — | Noteikt aizsargcimdus/apģērbu un acu/sejas aizsargus. |
| --- | --- |

—

Noteikt aizsargcimdus/apģērbu un acu/sejas aizsargus.

Ādas kairinājums (3.2. iedaļa)

2

Ražotājs/piegādātājs nosaka aprīkojuma veidu.

| — | Noteikt aizsargcimdus. |
| --- | --- |

—

Noteikt aizsargcimdus.

Sensibilizācija, nonākot saskarē ar ādu (3.4. iedaļa)

1, 1A, 1B

Nopietni acu bojājumi (3.3. iedaļa)

1

Ražotājs/piegādātājs nosaka aprīkojuma veidu.

| — | Noteikt acu/sejas aizsargus.” |
| --- | --- |

—

Noteikt acu/sejas aizsargus.”

Acu kairinājums (3.3. iedaļa)

2

| iv) | kodu P285 aizstāj ar šādu kodu:









  “P285 | Neatbilstošas ventilācijas gadījumā izmantot gāzmasku | Elpceļu sensibilizācija (3.4. iedaļa) | 1, 1A, 1B | Ražotājs/piegādātājs nosaka aprīkojumu.” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

iv)

kodu P285 aizstāj ar šādu kodu:

“P285

Neatbilstošas ventilācijas gadījumā izmantot gāzmasku

Elpceļu sensibilizācija (3.4. iedaļa)

1, 1A, 1B

Ražotājs/piegādātājs nosaka aprīkojumu.”

| v) | kodu P273 groza šādi:






  — | 3. slejas 2. rindā vārdus “hroniska bīstamība ūdens organismiem (4.1. sadaļa)” aizstāj ar vārdiem: “ilgtermiņa bīstamība ūdens organismiem (4.1. iedaļa)”, |
| --- | --- | --- |

v)

kodu P273 groza šādi:

—

3. slejas 2. rindā vārdus “hroniska bīstamība ūdens organismiem (4.1. sadaļa)” aizstāj ar vārdiem: “ilgtermiņa bīstamība ūdens organismiem (4.1. iedaļa)”,

| — | pēdējo rindu svītro; |
| --- | --- |

—

pēdējo rindu svītro;

| b) | 6.3. tabulu groza šādi:






  i) | kodu P302 aizstāj ar šādu kodu:









  “P302 | SASKARĒ AR ĀDU | Pirofori šķidrumi (2.9. iedaļa) | 1 | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Akūta toksicitāte (caur ādu) (3.1. iedaļa) | 1, 2, 3, 4 |
| Ādas kairinājums (3.2. iedaļa) | 2 |
| Sensibilizācija, nonākot saskarē ar ādu (3.4. iedaļa) | 1, 1A, 1B” |

b)

6.3. tabulu groza šādi:

i)

kodu P302 aizstāj ar šādu kodu:

“P302

SASKARĒ AR ĀDU

Pirofori šķidrumi (2.9. iedaļa)

1

Akūta toksicitāte (caur ādu) (3.1. iedaļa)

1, 2, 3, 4

Ādas kairinājums (3.2. iedaļa)

2

Sensibilizācija, nonākot saskarē ar ādu (3.4. iedaļa)

1, 1A, 1B”

| ii) | kodu P304 aizstāj ar šādu kodu:









  “P304 | IEELPOJOT | Akūts toksiskums ieelpojot (3.1. iedaļa) | 1, 2, 3, 4 | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kodīgums ādai (3.2. iedaļa) | 1A, 1B, 1C |
| Elpceļu sensibilizācija (3.4. iedaļa) | 1, 1A, 1B |
| Toksiska ietekme uz īpašu mērķorgānu – vienreizēja iedarbība; elpceļu kairinājums (3.8. iedaļa) | 3 |
| Toksiska ietekme uz īpašu mērķorgānu – vienreizēja iedarbība; narkoze (3.8. iedaļa) | 3” |

ii)

kodu P304 aizstāj ar šādu kodu:

“P304

IEELPOJOT

Akūts toksiskums ieelpojot (3.1. iedaļa)

1, 2, 3, 4

Kodīgums ādai (3.2. iedaļa)

1A, 1B, 1C

Elpceļu sensibilizācija (3.4. iedaļa)

1, 1A, 1B

Toksiska ietekme uz īpašu mērķorgānu – vienreizēja iedarbība; elpceļu kairinājums (3.8. iedaļa)

3

Toksiska ietekme uz īpašu mērķorgānu – vienreizēja iedarbība; narkoze (3.8. iedaļa)

3”

| iii) | kodu P311 aizstāj ar šādu kodu:









  “P311 | sazinieties ar SAINDĒŠANĀS CENTRU vai ārstu | Akūts toksiskums ieelpojot (3.1. iedaļa) | 3 | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Elpceļu sensibilizācija (3.4. iedaļa) | 1, 1A, 1B |
| Toksiska ietekme uz īpašu mērķorgānu – vienreizēja iedarbība (3.8. iedaļa) | 1, 2” |

iii)

kodu P311 aizstāj ar šādu kodu:

“P311

sazinieties ar SAINDĒŠANĀS CENTRU vai ārstu

Akūts toksiskums ieelpojot (3.1. iedaļa)

3

Elpceļu sensibilizācija (3.4. iedaļa)

1, 1A, 1B

Toksiska ietekme uz īpašu mērķorgānu – vienreizēja iedarbība (3.8. iedaļa)

1, 2”

| iv) | kodu P313 aizstāj ar šādu kodu:









  “P313 | Lūdziet mediķu palīdzību | Ādas kairinājums (3.2. iedaļa) | 2, 3 | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Acu kairinājums (3.3. iedaļa) | 2 |
| Sensibilizācija, nonākot saskarē ar ādu (3.4. iedaļa) | 1, 1A, 1B |
| Cilmes šūnu mutagenitāte (3.5. iedaļa) | 1A, 1B, 2 |
| Kancerogenitāte (3.6. iedaļa) | 1A, 1B, 2 |
| Toksisks reproduktīvai sistēmai (3.7. iedaļa) | 1A, 1B, 2 |
| Toksisks reproduktīvai sistēmai, iespaido laktāciju vai ar tās starpniecību (3.7. iedaļa) | Papildu kategorija” |

iv)

kodu P313 aizstāj ar šādu kodu:

“P313

Lūdziet mediķu palīdzību

Ādas kairinājums (3.2. iedaļa)

2, 3

Acu kairinājums (3.3. iedaļa)

2

Sensibilizācija, nonākot saskarē ar ādu (3.4. iedaļa)

1, 1A, 1B

Cilmes šūnu mutagenitāte (3.5. iedaļa)

1A, 1B, 2

Kancerogenitāte (3.6. iedaļa)

1A, 1B, 2

Toksisks reproduktīvai sistēmai (3.7. iedaļa)

1A, 1B, 2

Toksisks reproduktīvai sistēmai, iespaido laktāciju vai ar tās starpniecību (3.7. iedaļa)

Papildu kategorija”

| v) | kodu P321 aizstāj ar šādu kodu:









  “P321 | Īpaša medicīniskā palīdzība (sk. ... uz šīs etiķetes). | Akūta toksicitāte (orāli) (3.1. iedaļa) | 1, 2, 3 | ... | Atsauce uz papildu pirmās palīdzības sniegšanas instrukciju. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

v)

kodu P321 aizstāj ar šādu kodu:

“P321

Īpaša medicīniskā palīdzība (sk. ... uz šīs etiķetes).

Akūta toksicitāte (orāli) (3.1. iedaļa)

1, 2, 3

...

Atsauce uz papildu pirmās palīdzības sniegšanas instrukciju.

| — | ja vajadzīga tūlītēja pretlīdzekļa ievadīšana. |
| --- | --- |

—

ja vajadzīga tūlītēja pretlīdzekļa ievadīšana.

Akūta toksicitāte ieelpojot (3.1. iedaļa)

3

| ... | Atsauce uz papildu pirmās palīdzības sniegšanas instrukciju. |
| --- | --- |

...

Atsauce uz papildu pirmās palīdzības sniegšanas instrukciju.

| — | ja vajadzīgi tūlītēji īpaši pasākumi. |
| --- | --- |

—

ja vajadzīgi tūlītēji īpaši pasākumi.

Toksiska ietekme uz īpašu mērķorgānu – vienreizēja iedarbība (3.8. iedaļa)

1

| ... | Atsauce uz papildu pirmās palīdzības sniegšanas instrukciju. |
| --- | --- |

...

Atsauce uz papildu pirmās palīdzības sniegšanas instrukciju.

| — | ja vajadzīgi tūlītēji īpaši pasākumi. |
| --- | --- |

—

ja vajadzīgi tūlītēji īpaši pasākumi.

Sensibilizācija, nonākot saskarē ar ādu (3.4. iedaļa)

1, 1A, 1B

| ... | Atsauce uz papildu pirmās palīdzības sniegšanas instrukciju. |
| --- | --- |

...

Atsauce uz papildu pirmās palīdzības sniegšanas instrukciju.

| — | ražotājs/piegādātājs vajadzības gadījumā drīkst noteikt tīrīšanas līdzekli.” |
| --- | --- |

—

ražotājs/piegādātājs vajadzības gadījumā drīkst noteikt tīrīšanas līdzekli.”

Kodīgums ādai (3.2. iedaļa)

1A, 1B, 1C

Ādas kairinājums (3.2. iedaļa)

2

| vi) | kodu P333 aizstāj ar šādu kodu:









  “P333 | Ja rodas ādas kairinājums vai izsitumi | Sensibilizācija, nonākot saskarē ar ādu (3.4. iedaļa) | 1, 1A, 1B” | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

vi)

kodu P333 aizstāj ar šādu kodu:

“P333

Ja rodas ādas kairinājums vai izsitumi

Sensibilizācija, nonākot saskarē ar ādu (3.4. iedaļa)

1, 1A, 1B”

| vii) | kodu P341 aizstāj ar šādu kodu:









  “P341 | Ja elpošana ir apgrūtināta, ļaut piekļūt svaigam gaisam un turēt miera stāvoklī, lai būtu ērti elpot | Elpceļu sensibilizācija (3.4. iedaļa) | 1, 1A, 1B” | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

vii)

kodu P341 aizstāj ar šādu kodu:

“P341

Ja elpošana ir apgrūtināta, ļaut piekļūt svaigam gaisam un turēt miera stāvoklī, lai būtu ērti elpot

Elpceļu sensibilizācija (3.4. iedaļa)

1, 1A, 1B”

| viii) | kodu P342 aizstāj ar šādu kodu:









  “P342 | Ja rodas elpas trūkuma simptomi: | Elpceļu sensibilizācija (3.4. iedaļa) | 1, 1A, 1B” | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

viii)

kodu P342 aizstāj ar šādu kodu:

“P342

Ja rodas elpas trūkuma simptomi:

Elpceļu sensibilizācija (3.4. iedaļa)

1, 1A, 1B”

| ix) | kodu P352 aizstāj ar šādu kodu:









  “P352 | Nomazgāt ar lielu daudzumu ziepju un ūdens | Akūta toksicitāte (caur ādu) (3.1. iedaļa) | 3, 4 | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ādas kairinājums (3.2. iedaļa) | 2 |
| Sensibilizācija, nonākot saskarē ar ādu (3.4. iedaļa) | 1, 1A, 1B” |

ix)

kodu P352 aizstāj ar šādu kodu:

“P352

Nomazgāt ar lielu daudzumu ziepju un ūdens

Akūta toksicitāte (caur ādu) (3.1. iedaļa)

3, 4

Ādas kairinājums (3.2. iedaļa)

2

Sensibilizācija, nonākot saskarē ar ādu (3.4. iedaļa)

1, 1A, 1B”

| x) | kodu P363 aizstāj ar šādu kodu:









  “P363 | Pirms atkārtotas lietošanas piesārņoto apģērbu izmazgāt | Akūta toksicitāte (caur ādu) (3.1. iedaļa) | 1, 2, 3, 4 | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kodīgums ādai (3.2. iedaļa) | 1A, 1B, 1C |
| Sensibilizācija, nonākot saskarē ar ādu (3.4. iedaļa) | 1, 1A, 1B” |

x)

kodu P363 aizstāj ar šādu kodu:

“P363

Pirms atkārtotas lietošanas piesārņoto apģērbu izmazgāt

Akūta toksicitāte (caur ādu) (3.1. iedaļa)

1, 2, 3, 4

Kodīgums ādai (3.2. iedaļa)

1A, 1B, 1C

Sensibilizācija, nonākot saskarē ar ādu (3.4. iedaļa)

1, 1A, 1B”

| xi) | kodu P302 + P352 aizstāj ar šādu kodu:









  “P302 + P352 | SASKARĒ AR ĀDU nomazgāt ar lielu daudzumu ziepju un ūdens | Akūta toksicitāte (caur ādu) (3.1. iedaļa) | 3, 4 | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ādas kairinājums (3.2. iedaļa) | 2 |
| Sensibilizācija, nonākot saskarē ar ādu (3.4. iedaļa) | 1, 1A, 1B” |

xi)

kodu P302 + P352 aizstāj ar šādu kodu:

“P302 + P352

SASKARĒ AR ĀDU nomazgāt ar lielu daudzumu ziepju un ūdens

Akūta toksicitāte (caur ādu) (3.1. iedaļa)

3, 4

Ādas kairinājums (3.2. iedaļa)

2

Sensibilizācija, nonākot saskarē ar ādu (3.4. iedaļa)

1, 1A, 1B”

| xii) | kodu P304 + P341 aizstāj ar šādu kodu:









  “P304 + P341 | IEELPOJOT: ja elpošana ir apgrūtināta, ļaut piekļūt svaigam gaisam un turēt miera stāvoklī, lai būtu ērti elpot. | Elpceļu sensibilizācija (3.4. iedaļa) | 1, 1A, 1B” | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

xii)

kodu P304 + P341 aizstāj ar šādu kodu:

“P304 + P341

IEELPOJOT: ja elpošana ir apgrūtināta, ļaut piekļūt svaigam gaisam un turēt miera stāvoklī, lai būtu ērti elpot.

Elpceļu sensibilizācija (3.4. iedaļa)

1, 1A, 1B”

| xiii) | kodu P333 + P313 aizstāj ar šādu kodu:









  “P333 + P313 | Ja rodas ādas kairinājums vai izsitumi: lūdziet mediķu palīdzību | Sensibilizācija, nonākot saskarē ar ādu (3.4. iedaļa) | 1, 1A, 1B” | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

xiii)

kodu P333 + P313 aizstāj ar šādu kodu:

“P333 + P313

Ja rodas ādas kairinājums vai izsitumi: lūdziet mediķu palīdzību

Sensibilizācija, nonākot saskarē ar ādu (3.4. iedaļa)

1, 1A, 1B”

| xiv) | kodu P342 + P311 aizstāj ar šādu kodu:









  “P342 + P311 | Ja rodas elpas trūkuma simptomi: sazinieties ar SAINDĒŠANĀS CENTRU vai ārstu | Elpceļu sensibilizācija (3.4. iedaļa) | 1, 1A, 1B” | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

xiv)

kodu P342 + P311 aizstāj ar šādu kodu:

“P342 + P311

Ja rodas elpas trūkuma simptomi: sazinieties ar SAINDĒŠANĀS CENTRU vai ārstu

Elpceļu sensibilizācija (3.4. iedaļa)

1, 1A, 1B”

| xv) | kodam P391 3. slejas 2. rindā vārdus “Hroniska bīstamība ūdens organismiem (4.1. iedaļa)” aizstāj ar vārdiem “ilgtermiņa bīstamība ūdens organismiem (4.1. iedaļa)”; |
| --- | --- |

xv)

kodam P391 3. slejas 2. rindā vārdus “Hroniska bīstamība ūdens organismiem (4.1. iedaļa)” aizstāj ar vārdiem “ilgtermiņa bīstamība ūdens organismiem (4.1. iedaļa)”;

| c) | 6.5. tabulu aizstāj ar šādu tabulu:
  “6.5. tabula
  Drošības prasību apzīmējumi – Iznīcināšana









  Kods | Drošības prasību apzīmējumi par iznīcināšanu | Bīstamības klase | Bīstamības kategorija | Izmantošanas nosacījumi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) |
| P501 | Atbrīvoties no satura/tvertnes... | Sprādzienbīstamas vielas (2.1. iedaļa) | Nestabilas sprādzienbīstamas vielas un 1.1., 1.2., 1.3., 1.4., 1.5. iedaļa | ... | saskaņā ar vietējiem/reģionāliem/starptautiskiem noteikumiem (jānorāda). |

c)

6.5. tabulu aizstāj ar šādu tabulu:

“6.5. tabula

Drošības prasību apzīmējumi – Iznīcināšana

Kods

Drošības prasību apzīmējumi par iznīcināšanu

Bīstamības klase

Bīstamības kategorija

Izmantošanas nosacījumi

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

P501

Atbrīvoties no satura/tvertnes...

Sprādzienbīstamas vielas (2.1. iedaļa)

Nestabilas sprādzienbīstamas vielas un 1.1., 1.2., 1.3., 1.4., 1.5. iedaļa

...

saskaņā ar vietējiem/reģionāliem/starptautiskiem noteikumiem (jānorāda).

Uzliesmojoši šķidrumi (2.6. iedaļa)

1, 2, 3

Pašreaģējošas vielas un maisījumi (2.8. iedaļa)

A, B, C, D, E, F tips

Vielas un maisījumi, kas, saskaroties ar ūdeni, izdala uzliesmojošas gāzes (2.12. iedaļa)

1, 2, 3

Oksidējoši šķidrumi (2.13. iedaļa)

1, 2, 3

Oksidējošas cietas vielas (2.14. iedaļa)

1, 2, 3

Organiskie peroksīdi (2.15. iedaļa)

A, B, C, D, E, F tips

Akūta toksicitāte (orāli) (3.1. iedaļa)

1, 2, 3, 4

Akūta toksicitāte (caur ādu) (3.1. iedaļa)

1, 2, 3, 4

Akūta toksicitāte ieelpojot (3.1. iedaļa)

1, 2

Kodīgums ādai (3.2. iedaļa)

1A, 1B, 1C

Elpceļu sensibilizācija (3.4. iedaļa)

1, 1A, 1B

Sensibilizācija, nonākot saskarē ar ādu (3.4. iedaļa)

1, 1A, 1B

Cilmes šūnu mutagenitāte (3.5. iedaļa)

1A, 1B, 2

Kancerogenitāte (3.6. iedaļa)

1A, 1B, 2

Toksisks reproduktīvai sistēmai (3.7. iedaļa)

1A, 1B, 2

Toksiska ietekme uz īpašu mērķorgānu – vienreizēja iedarbība (3.8. iedaļa)

1, 2

Toksiska ietekme uz īpašu mērķorgānu – vienreizēja iedarbība; elpceļu kairinājums (3.8. iedaļa)

3

Toksiska ietekme uz īpašu mērķorgānu – vienreizēja iedarbība; narkoze (3.8. iedaļa)

3

Toksiska ietekme uz īpašu mērķorgānu – atkārtota iedarbība (3.9. iedaļa)

1, 2

Bīstams ieelpojot (3.10. iedaļa)

1

Ūdens videi bīstama viela, akūta bīstamība ūdens organismiem (4.1. iedaļa)

1

Ūdens videi bīstama viela, ilgtermiņa bīstamība ūdens organismiem (4.1. iedaļa)

1, 2, 3, 4

P502

Informācija par rekuperāciju/pārstrādi saņemama pie ražotāja/piegādātāja

Bīstama ozona slānim (5.1. iedaļa)

1”

| 2. | 2. daļas 1.5. tabulā aiz koda P501 pievieno šādu drošības prasību apzīmējumu:







  “P502 | Valoda | |
| --- | --- | --- | --- |
| | BG | Обърнете се към производителя/доставчика за информация относно възстановяването/рециклирането |
| | ES | Pedir información al fabricante o proveedor sobre su recuperación o reciclado |
| | CS | Informujte se u výrobce nebo dodavatele o regeneraci nebo recyklaci |
| | DA | Indhent oplysninger om genvinding/genanvendelse hos producenten/leverandøren |
| | DE | Informationen zur Wiederverwendung/Wiederverwertung beim Hersteller/Lieferanten erfragen |
| | ET | Hankida valmistajalt/tarnijalt teavet kemikaali taaskasutamise/ringlussevõtu kohta |
| | EL | Απευθυνθείτε στον παραγωγό/προμηθευτή για την ανάκτηση/ανακύκλωση |
| | EN | Refer to manufacturer/supplier for information on recovery/recycling |
| | FR | Se reporter au fabricant/fournisseur pour des informations concernant la récupération/le recyclage |
| | GA | Féach an fhaisnéis ón monaróir/soláthróir maidir le haisghabháil/athchúrsáil |
| | IT | Chiedere informazioni al produttore o fornitore per il recupero/riciclaggio |
| | LV | Informācija par rekuperāciju/pārstrādi saņemama pie ražotāja/piegādātāja |
| | LT | Kreiptis į gamintoją (tiekėją) informacijai apie šių medžiagų ar preparatų panaudojimą arba perdirbimą gauti |
| | HU | A gyártó/szállító határozza meg a hasznosításra és újrafeldolgozásra vonatkozó információkat |
| | MT | Irreferi għall-manifattur/fornitur rigward informazzjoni dwar l-irkupru/riċiklaġġ |
| | NL | Raadpleeg fabrikant/leverancier voor informatie over terugwinning/recycling |
| | PL | Przestrzegać wskazówek producenta lub dostawcy dotyczących odzysku lub wtórnego wykorzystania |
| | PT | Solicitar ao fabricante/fornecedor informações relativas à recuperação/reciclagem |
| | RO | Adresați-vă producătorului pentru informații privind recuperarea/reciclarea |
| | SK | Informujte sa u výrobcu alebo dodávateľa o regenerácii alebo recyklácii |
| | SL | Za podatke glede obnovitve/reciklaže se obrnite na proizvajalca/dobavitelja |
| | FI | Hanki valmistajalta/toimittajalta tietoja uudelleenkäytöstä/kierrätyksestä |
| | SV | Rådfråga tillverkare/leverantör om återvinning/återanvändning” |

2.

2. daļas 1.5. tabulā aiz koda P501 pievieno šādu drošības prasību apzīmējumu:

“P502

Valoda

BG

Обърнете се към производителя/доставчика за информация относно възстановяването/рециклирането

ES

Pedir información al fabricante o proveedor sobre su recuperación o reciclado

CS

Informujte se u výrobce nebo dodavatele o regeneraci nebo recyklaci

DA

Indhent oplysninger om genvinding/genanvendelse hos producenten/leverandøren

DE

Informationen zur Wiederverwendung/Wiederverwertung beim Hersteller/Lieferanten erfragen

ET

Hankida valmistajalt/tarnijalt teavet kemikaali taaskasutamise/ringlussevõtu kohta

EL

Απευθυνθείτε στον παραγωγό/προμηθευτή για την ανάκτηση/ανακύκλωση

EN

Refer to manufacturer/supplier for information on recovery/recycling

FR

Se reporter au fabricant/fournisseur pour des informations concernant la récupération/le recyclage

GA

Féach an fhaisnéis ón monaróir/soláthróir maidir le haisghabháil/athchúrsáil

IT

Chiedere informazioni al produttore o fornitore per il recupero/riciclaggio

LV

Informācija par rekuperāciju/pārstrādi saņemama pie ražotāja/piegādātāja

LT

Kreiptis į gamintoją (tiekėją) informacijai apie šių medžiagų ar preparatų panaudojimą arba perdirbimą gauti

HU

A gyártó/szállító határozza meg a hasznosításra és újrafeldolgozásra vonatkozó információkat

MT

Irreferi għall-manifattur/fornitur rigward informazzjoni dwar l-irkupru/riċiklaġġ

NL

Raadpleeg fabrikant/leverancier voor informatie over terugwinning/recycling

PL

Przestrzegać wskazówek producenta lub dostawcy dotyczących odzysku lub wtórnego wykorzystania

PT

Solicitar ao fabricante/fornecedor informações relativas à recuperação/reciclagem

RO

Adresați-vă producătorului pentru informații privind recuperarea/reciclarea

SK

Informujte sa u výrobcu alebo dodávateľa o regenerácii alebo recyklácii

SL

Za podatke glede obnovitve/reciklaže se obrnite na proizvajalca/dobavitelja

FI

Hanki valmistajalta/toimittajalta tietoja uudelleenkäytöstä/kierrätyksestä

SV

Rådfråga tillverkare/leverantör om återvinning/återanvändning”

---

V PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 1272/2008 V pielikumu groza šādi.

| 1. | Pirmo teikumu aizstāj ar šādu teikumu:
  “Bīstamības piktogrammas attiecībā uz katru bīstamības klasi, bīstamības klases diferenciāciju un bīstamības kategoriju ir saskaņā ar šā pielikuma un I pielikuma 1.2. iedaļas noteikumiem, un tās pēc simboliem un vispārējā formāta atbilst dotajiem paraugiem.” |
| --- | --- |

1.

Pirmo teikumu aizstāj ar šādu teikumu:

“Bīstamības piktogrammas attiecībā uz katru bīstamības klasi, bīstamības klases diferenciāciju un bīstamības kategoriju ir saskaņā ar šā pielikuma un I pielikuma 1.2. iedaļas noteikumiem, un tās pēc simboliem un vispārējā formāta atbilst dotajiem paraugiem.”

| 2. | 2. daļas 2.3. iedaļu groza šādi:






  a) | 1. slejā GHS07 piktogrammu aizstāj ar šādu piktogrammu:
  “GHS07

  ” |
| --- | --- | --- |

2.

2. daļas 2.3. iedaļu groza šādi:

a)

1. slejā GHS07 piktogrammu aizstāj ar šādu piktogrammu:

“GHS07

Image”

| b) | 2. ailē vārdus “Sensibilizācija, nonākot saskarē ar ādu, 1. bīstamības kategorija” aizstāj ar vārdiem “Sensibilizācija, nonākot saskarē ar ādu, 1., 1.A, 1.B bīstamības kategorija”. |
| --- | --- |

b)

2. ailē vārdus “Sensibilizācija, nonākot saskarē ar ādu, 1. bīstamības kategorija” aizstāj ar vārdiem “Sensibilizācija, nonākot saskarē ar ādu, 1., 1.A, 1.B bīstamības kategorija”.

| 3. | 2. daļas 2.4. iedaļas 2. slejā vārdus “Sensibilizācija ieelpojot, 1. bīstamības kategorija” aizstāj ar vārdiem “Sensibilizācija ieelpojot, 1., 1.A, 1.B bīstamības kategorija”. |
| --- | --- |

3.

2. daļas 2.4. iedaļas 2. slejā vārdus “Sensibilizācija ieelpojot, 1. bīstamības kategorija” aizstāj ar vārdiem “Sensibilizācija ieelpojot, 1., 1.A, 1.B bīstamības kategorija”.

| 4. | 3. daļā piktogrammu GHS09 aizstāj ar šādu piktogrammu:
  “GHS09

  ” |
| --- | --- |

4.

3. daļā piktogrammu GHS09 aizstāj ar šādu piktogrammu:

“GHS09

Image”

| 5. | Pievieno šādu jaunu 4. daļu:
  “4.   4. DAĻA. PAPILDU BĪSTAMĪBA
  4.1.   Simbols: izsaukuma zīme






  Piktogramma | Bīstamības klase un bīstamības kategorija |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) |
| GHS07 | 5.1. iedaļa
  Bīstams ozona slānim, 1. bīstamības kategorija” |

5.

Pievieno šādu jaunu 4. daļu:

“4.   4. DAĻA. PAPILDU BĪSTAMĪBA

4.1.   Simbols: izsaukuma zīme

Piktogramma

Bīstamības klase un bīstamības kategorija

(1)

(2)

GHS07

Image

5.1. iedaļa

Bīstams ozona slānim, 1. bīstamības kategorija”

---

VI PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 1272/2008 VI pielikumu groza šādi.

| 1. | 1. daļu groza šādi:






  a) | 1.1. tabulu groza šādi:






  i) | bīstamības klasē “Sensibilizācija, ieelpojot vai nonākot saskarē ar ādu” kategorijas kodu “Resp. Sens. 1” aizstāj ar “Resp. Sens. 1, 1A, 1B” un kategorijas kodu “Skin Sens. 1” aizstāj ar “Skin. Sens. 1, 1A, 1B”; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

1. daļu groza šādi:

a)

1.1. tabulu groza šādi:

i)

bīstamības klasē “Sensibilizācija, ieelpojot vai nonākot saskarē ar ādu” kategorijas kodu “Resp. Sens. 1” aizstāj ar “Resp. Sens. 1, 1A, 1B” un kategorijas kodu “Skin Sens. 1” aizstāj ar “Skin. Sens. 1, 1A, 1B”;

| ii) | bīstamības klasē “Bīstamība ozona slānim”, kategorijas kodu “Ozons” aizstāj ar “Ozons 1”; |
| --- | --- |

ii)

bīstamības klasē “Bīstamība ozona slānim”, kategorijas kodu “Ozons” aizstāj ar “Ozons 1”;

| b) | 1.1.2.3. iedaļā pēdējo rindkopu aizstāj ar šādu rindkopu:
  “Gadījumā, ja m koeficients ir harmonizēts attiecībā uz tām vielām, kuras klasificētas kā bīstamas ūdens videi kategorijā “akūts ūdens vidē 1” vai “hronisks ūdens vidē 1”, šo m koeficientu norāda 3.1. tabulā tajā pašā slejā, kurā norāda specifisko robežkoncentrāciju. Gadījumā, ja m koeficients kategorijai “akūts ūdens vidē 1” un m koeficients kategorijai “hronisks ūdens vidē 1” ir harmonizēts, katru m koeficientu norāda rindā ar tam atbilstīgo diferenciāciju. Ja 3.1. tabulā ir norādīts viens m koeficients un viela ir klasificēta kā “akūta ūdens vidē 1” un “hroniska ūdens vidē 1”, ražotājs, importētājs vai pakārtotais lietotājs šo m koeficientu izmanto, lai pēc summēšanas metodes klasificētu maisījumu, kas satur šo vielu “akūta ūdenim” vai “hroniska bīstamība ūdenim”. Gadījumā, ja m koeficients 3.1. tabulā nav uzrādīts, tad, pamatojoties uz pieejamiem datiem par vielu, m koeficientu(-us) nosaka ražotājs, importētājs vai pakārtotais lietotājs. Par m koeficientu noteikšanu un izmantošanu skatīt I pielikuma 4.1.3.5.5.5. punktu.”; |
| --- | --- |

b)

1.1.2.3. iedaļā pēdējo rindkopu aizstāj ar šādu rindkopu:

“Gadījumā, ja m koeficients ir harmonizēts attiecībā uz tām vielām, kuras klasificētas kā bīstamas ūdens videi kategorijā “akūts ūdens vidē 1” vai “hronisks ūdens vidē 1”, šo m koeficientu norāda 3.1. tabulā tajā pašā slejā, kurā norāda specifisko robežkoncentrāciju. Gadījumā, ja m koeficients kategorijai “akūts ūdens vidē 1” un m koeficients kategorijai “hronisks ūdens vidē 1” ir harmonizēts, katru m koeficientu norāda rindā ar tam atbilstīgo diferenciāciju. Ja 3.1. tabulā ir norādīts viens m koeficients un viela ir klasificēta kā “akūta ūdens vidē 1” un “hroniska ūdens vidē 1”, ražotājs, importētājs vai pakārtotais lietotājs šo m koeficientu izmanto, lai pēc summēšanas metodes klasificētu maisījumu, kas satur šo vielu “akūta ūdenim” vai “hroniska bīstamība ūdenim”. Gadījumā, ja m koeficients 3.1. tabulā nav uzrādīts, tad, pamatojoties uz pieejamiem datiem par vielu, m koeficientu(-us) nosaka ražotājs, importētājs vai pakārtotais lietotājs. Par m koeficientu noteikšanu un izmantošanu skatīt I pielikuma 4.1.3.5.5.5. punktu.”;

| c) | 1.1.3.1. iedaļā svītro “H piezīmi (3.1. tabula)” un “H piezīmi (3.2. tabula)”; |
| --- | --- |

c)

1.1.3.1. iedaļā svītro “H piezīmi (3.1. tabula)” un “H piezīmi (3.2. tabula)”;

| d) | svītro 1.1.4.4. iedaļu. |
| --- | --- |

d)

svītro 1.1.4.4. iedaļu.

| 2. | 3. daļu groza šādi:






  a) | pirmās divas rindkopas aizstāj ar šādām rindkopām:
  “3.1. tabula. Bīstamo vielu harmonizētās klasifikācijas un marķējuma saraksts.
  3.2. tabula. Direktīvas 67/548/EEK I pielikumā minēto bīstamo vielu harmonizētās klasifikācijas un marķējuma saraksts.”; |
| --- | --- | --- |

2.

3. daļu groza šādi:

a)

pirmās divas rindkopas aizstāj ar šādām rindkopām:

“3.1. tabula. Bīstamo vielu harmonizētās klasifikācijas un marķējuma saraksts.

3.2. tabula. Direktīvas 67/548/EEK I pielikumā minēto bīstamo vielu harmonizētās klasifikācijas un marķējuma saraksts.”;

| b) | 3.1. tabulas un 3.2. tabulas pēdējā slejā svītro visas atsauces uz H piezīmi; |
| --- | --- |

b)

3.1. tabulas un 3.2. tabulas pēdējā slejā svītro visas atsauces uz H piezīmi;

| c) | 3.1. tabulā ierakstus 602-002-00-2, 602-008-00-5, 602-013-00-2 un 602-084-00-X aizstāj ar šādiem:















  “Indeksa Nr. | Starptautiskā ķīmiskā identifikācija | EK Nr. | CAS Nr. | Klasifikācija | Marķējums | Specifiskās robežkoncentrācijas, m koeficients | Piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bīstamības klases un kategorijas kods(i) | Bīstamības apzīmējuma kods(i) | Piktogramma, signālvarda kods(i) | Bīstamības apzīmējuma kods(i) | Papildus bīstamības apzīmējuma kods(i) |
| 602-002-00-2 | bromomethane;
  methylbromide | 200-813-2 | 74-83-9 | Press. Gas
  Muta. 2
  Acute Tox. 3 *
  Acute Tox. 3 *
  STOT RE 2 *
  Eye Irrit. 2
  STOT SE 3
  Skin Irrit. 2
  Aquatic Acute 1
  Ozone 1 | H341
  H331
  H301
  H373
  **
  H319
  H335
  H315
  H400
  H420 | GHS04
  GHS06
  GHS08
  GHS09
  Dgr | H341
  H331
  H301
  H373 **
  H319
  H335
  H315
  H400
  H420 | | | U |
| 602-008-00-5 | carbon tetrachloride;
  tetrachloromethane | 200-262-8 | 56-23-5 | Carc. 2
  Acute Tox. 3 *
  Acute Tox. 3 *
  Acute Tox. 3 *
  STOT RE 1
  Aquatic
  Chronic 3
  Ozone 1 | H351
  H331
  H311
  H301
  H372
  **
  H412
  H420 | GHS06
  GHS08
  Dgr | H351
  H331
  H311
  H301
  H372 **
  H412
  H420 | | *
  STOT RE 1;
  H372: C ≥ 1 %
  STOT RE 2;
  H373: 0,2 % ≤ C
  < 1 % | |
| 602-013-00-2 | 1,1,1-trichloroethane;
  methyl chloroform | 200-756-3 | 71-55-6 | Acute Tox. 4 *
  Ozone 1 | H332
  H420 | GHS07
  Wng | H332
  H420 | | | F” |
| 602-084-00-X | 1,1-dichloro-1-fluoroethane | 404-080-1 | 1717-00-6 | Aquatic
  Chronic 3
  Ozone 1 | H412
  H420 | GHS07 Wng– | H412
  H420 | | | |

c)

3.1. tabulā ierakstus 602-002-00-2, 602-008-00-5, 602-013-00-2 un 602-084-00-X aizstāj ar šādiem:

“Indeksa Nr.

Starptautiskā ķīmiskā identifikācija

EK Nr.

CAS Nr.

Klasifikācija

Marķējums

Specifiskās robežkoncentrācijas, m koeficients

Piezīmes

Bīstamības klases un kategorijas kods(i)

Bīstamības apzīmējuma kods(i)

Piktogramma, signālvarda kods(i)

Bīstamības apzīmējuma kods(i)

Papildus bīstamības apzīmējuma kods(i)

602-002-00-2

bromomethane;

methylbromide

200-813-2

74-83-9

Press. Gas

Muta. 2

Acute Tox. 3 *

Acute Tox. 3 *

STOT RE 2 *

Eye Irrit. 2

STOT SE 3

Skin Irrit. 2

Aquatic Acute 1

Ozone 1

H341

H331

H301

H373

**

H319

H335

H315

H400

H420

GHS04

GHS06

GHS08

GHS09

Dgr

H341

H331

H301

H373 **

H319

H335

H315

H400

H420

U

602-008-00-5

carbon tetrachloride;

tetrachloromethane

200-262-8

56-23-5

Carc. 2

Acute Tox. 3 *

Acute Tox. 3 *

Acute Tox. 3 *

STOT RE 1

Aquatic

Chronic 3

Ozone 1

H351

H331

H311

H301

H372

**

H412

H420

GHS06

GHS08

Dgr

H351

H331

H311

H301

H372 **

H412

H420

*

STOT RE 1;

H372: C ≥ 1 %

STOT RE 2;

H373: 0,2 % ≤ C

< 1 %

602-013-00-2

1,1,1-trichloroethane;

methyl chloroform

200-756-3

71-55-6

Acute Tox. 4 *

Ozone 1

H332

H420

GHS07

Wng

H332

H420

F”

602-084-00-X

1,1-dichloro-1-fluoroethane

404-080-1

1717-00-6

Aquatic

Chronic 3

Ozone 1

H412

H420

GHS07 Wng–

H412

H420

---

VII PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 1272/2008 VII pielikumu groza šādi.

1.1. tabulas pēdējā rindā bīstamības apzīmējumu “EUH059” aizstāj ar bīstamības apzīmējumu “H420”.

---