# Europeiska unionens L 15/2011

| | ISSN 1725-2628
  doi:10.3000/17252628.L_2011.015.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 15 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 54 årgången20 januari 2011 |

ISSN 1725-2628

doi:10.3000/17252628.L_2011.015.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

L 15

Svensk utgåva

Lagstiftning

54 årgången20 januari 2011

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Rådets genomförandeförordning (EU) nr 38/2011 av den 18 januari 2011 om ändring av förordning (EG) nr 1292/2007 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av polyetentereftalat (PET-film) med ursprung i Indien | 1 |
| | | Kommissionens förordning (EU) nr 39/2011 av den 19 januari 2011 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 5 |
| | | Kommissionens förordning (EU) nr 40/2011 av den 19 januari 2011 om utfärdande av importlicenser avseende ansökningar som lämnas in under de sju första dagarna av januari 2011 inom ramen för den tullkvot för nötkött av hög kvalitet som förvaltas på grundval av förordning (EG) nr 620/2009 | 7 |
| | | Kommissionens förordning (EU) nr 41/2011 av den 19 januari 2011 om utfärdande av importlicenser för ansökningar som lämnades in under de sju första dagarna av januari 2011 inom ramen för de tullkvoter för fjäderfäkött som öppnades genom förordning (EG) nr 616/2007 | 8 |
| | | Kommissionens förordning (EU) nr 42/2011 av den 19 januari 2011 om tillfälligt stopp för inlämning av ansökningar om importlicenser för sockerprodukter inom vissa tullkvoter | 10 |
| | | BESLUT |
| | | 2011/30/EU |
| | * | Kommissionens beslut av den 19 januari 2011 om likvärdighet för vissa tredjeländers system för offentlig tillsyn, kvalitetssäkring, utredningar och påföljder för revisorer och revisionsföretag och om en övergångsperiod för den revisionsverksamhet som vissa revisorer och revisionsföretag från tredjeländer bedriver i Europeiska unionen
  [delgivet med nr K(2011) 117]

   (
  1
  ) | 12 |
| | | 2011/31/EU |
| | * | Kommissionens beslut av den 19 januari 2011 om avslutande av antisubventionsförfarandet rörande import av renad tereftalsyra och salter av tereftalsyra med ursprung i Thailand | 17 |
| | | 2011/32/EU |
| | * | Kommissionens beslut av den 19 januari 2011 om avslutande av antidumpningsförfarandet rörande import av renad tereftalsyra och salter av tereftalsyra med ursprung i Thailand | 22 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Rådets genomförandeförordning (EU) nr 38/2011 av den 18 januari 2011 om ändring av förordning (EG) nr 1292/2007 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av polyetentereftalat (PET-film) med ursprung i Indien

1

Kommissionens förordning (EU) nr 39/2011 av den 19 januari 2011 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

5

Kommissionens förordning (EU) nr 40/2011 av den 19 januari 2011 om utfärdande av importlicenser avseende ansökningar som lämnas in under de sju första dagarna av januari 2011 inom ramen för den tullkvot för nötkött av hög kvalitet som förvaltas på grundval av förordning (EG) nr 620/2009

7

Kommissionens förordning (EU) nr 41/2011 av den 19 januari 2011 om utfärdande av importlicenser för ansökningar som lämnades in under de sju första dagarna av januari 2011 inom ramen för de tullkvoter för fjäderfäkött som öppnades genom förordning (EG) nr 616/2007

8

Kommissionens förordning (EU) nr 42/2011 av den 19 januari 2011 om tillfälligt stopp för inlämning av ansökningar om importlicenser för sockerprodukter inom vissa tullkvoter

10

BESLUT

2011/30/EU

*

Kommissionens beslut av den 19 januari 2011 om likvärdighet för vissa tredjeländers system för offentlig tillsyn, kvalitetssäkring, utredningar och påföljder för revisorer och revisionsföretag och om en övergångsperiod för den revisionsverksamhet som vissa revisorer och revisionsföretag från tredjeländer bedriver i Europeiska unionen
  [delgivet med nr K(2011) 117]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2011) 117]

1

12

2011/31/EU

*

Kommissionens beslut av den 19 januari 2011 om avslutande av antisubventionsförfarandet rörande import av renad tereftalsyra och salter av tereftalsyra med ursprung i Thailand

17

2011/32/EU

*

Kommissionens beslut av den 19 januari 2011 om avslutande av antidumpningsförfarandet rörande import av renad tereftalsyra och salter av tereftalsyra med ursprung i Thailand

22

| | | IV   Akter som antagits före den 1 december 2009 enligt EG-fördraget, EU-fördraget och Euratomfördraget |
| --- | --- | --- |
| | * | Eftas övervakningsmyndighets beslut nr 190/09/KOL av den 22 april 2009 om ändring, för sextionionde gången av procedurreglerna och de materiella reglerna inom området för statligt stöd, genom införandet av ett reviderat kapitel om den tillfälliga ramen för statliga stödåtgärder för att främja tillgången till finansiering i den aktuella finans- och ekonomikrisen | 26 |

IV   Akter som antagits före den 1 december 2009 enligt EG-fördraget, EU-fördraget och Euratomfördraget

*

Eftas övervakningsmyndighets beslut nr 190/09/KOL av den 22 april 2009 om ändring, för sextionionde gången av procedurreglerna och de materiella reglerna inom området för statligt stöd, genom införandet av ett reviderat kapitel om den tillfälliga ramen för statliga stödåtgärder för att främja tillgången till finansiering i den aktuella finans- och ekonomikrisen

26

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 20.1.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 15/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 15/1

---

RÅDETS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 38/2011

av den 18 januari 2011

om ändring av förordning (EG) nr 1292/2007 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av polyetentereftalat (PET-film) med ursprung i Indien

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artiklarna 9.4, 11.3, 11.5 och 11.6,

med beaktande av det förslag som Europeiska kommissionen lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

A.   FÖRFARANDE

1.   Tidigare undersökningar och gällande antidumpningsåtgärder

| (1) | I augusti 2001 införde rådet genom förordning (EG) nr 1676/2001 (2) en slutgiltig antidumpningstull på import av polyetentereftalatfilm (PET-film) med ursprung i bl.a. Indien. Åtgärderna bestod av en värdetull på 0 %–62,6 % på import från individuellt namngivna exporterande tillverkare och en övrig tull på 53,3 % på import från alla andra företag. |
| --- | --- |

(1)

I augusti 2001 införde rådet genom förordning (EG) nr 1676/2001 (2) en slutgiltig antidumpningstull på import av polyetentereftalatfilm (PET-film) med ursprung i bl.a. Indien. Åtgärderna bestod av en värdetull på 0 %–62,6 % på import från individuellt namngivna exporterande tillverkare och en övrig tull på 53,3 % på import från alla andra företag.

| (2) | I mars 2006 ändrade rådet genom förordning (EG) nr 366/2006 (3) de åtgärder som införts genom förordning (EG) nr 1676/2001. Den antidumpningstull som infördes uppgick till 0 %–18 % med hänsyn till resultaten från översynen vid giltighetstidens utgång av de slutgiltiga utjämningstullarna (rådets förordning (EG) nr 367/2006 (4)). |
| --- | --- |

(2)

I mars 2006 ändrade rådet genom förordning (EG) nr 366/2006 (3) de åtgärder som införts genom förordning (EG) nr 1676/2001. Den antidumpningstull som infördes uppgick till 0 %–18 % med hänsyn till resultaten från översynen vid giltighetstidens utgång av de slutgiltiga utjämningstullarna (rådets förordning (EG) nr 367/2006 (4)).

| (3) | I augusti 2006 ändrade rådet genom förordning (EG) nr 1288/2006 (5), efter en interimsöversyn av subventioneringen av en indisk PET-filmtillverkare, Garware Polyester Limited, den slutgiltiga antidumpningstull som införts för det företaget genom förordning (EG) nr 1676/2001. |
| --- | --- |

(3)

I augusti 2006 ändrade rådet genom förordning (EG) nr 1288/2006 (5), efter en interimsöversyn av subventioneringen av en indisk PET-filmtillverkare, Garware Polyester Limited, den slutgiltiga antidumpningstull som införts för det företaget genom förordning (EG) nr 1676/2001.

| (4) | I september 2006 ändrade rådet genom förordning (EG) nr 1424/2006 (6), efter en ansökan från en ny exporterande tillverkare, förordning (EG) nr 1676/2001 med avseende på en indisk exportör. I den ändrade förordningen fastställdes en dumpningsmarginal på 15,5 % och en antidumpningstull på 3,5 % för det berörda företaget, med hänsyn till företagets exportsubventionsmarginal enligt den antisubventionsundersökning som ledde till antagandet av förordning (EG) nr 367/2006. Eftersom företaget inte hade någon individuell utjämningstullsats, gällde den tullsats som fastställts för alla andra företag. |
| --- | --- |

(4)

I september 2006 ändrade rådet genom förordning (EG) nr 1424/2006 (6), efter en ansökan från en ny exporterande tillverkare, förordning (EG) nr 1676/2001 med avseende på en indisk exportör. I den ändrade förordningen fastställdes en dumpningsmarginal på 15,5 % och en antidumpningstull på 3,5 % för det berörda företaget, med hänsyn till företagets exportsubventionsmarginal enligt den antisubventionsundersökning som ledde till antagandet av förordning (EG) nr 367/2006. Eftersom företaget inte hade någon individuell utjämningstullsats, gällde den tullsats som fastställts för alla andra företag.

| (5) | I november 2007 införde rådet genom förordning (EG) nr 1292/2007 (7) en slutgiltig antidumpningstull på import av PET-film med ursprung i Indien efter en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i grundförordningen. Genom samma förordning avslutades en partiell interimsöversyn enligt artikel 11.3 i grundförordningen, begränsad till en undersökning av dumpning i fråga om en indisk exporterande tillverkare. |
| --- | --- |

(5)

I november 2007 införde rådet genom förordning (EG) nr 1292/2007 (7) en slutgiltig antidumpningstull på import av PET-film med ursprung i Indien efter en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i grundförordningen. Genom samma förordning avslutades en partiell interimsöversyn enligt artikel 11.3 i grundförordningen, begränsad till en undersökning av dumpning i fråga om en indisk exporterande tillverkare.

| (6) | I januari 2009 ändrade rådet genom förordning (EG) nr 15/2009 (8), efter en partiell interimsöversyn som kommissionen inlett på eget initiativ av subventioneringen av fem indiska PET-filmtillverkare, de slutgiltiga antidumpningstullar som införts för dessa företag genom förordning (EG) nr 1292/2007 och de slutgiltiga utjämningstullar som införts för dessa företag genom förordning (EG) nr 367/2006. |
| --- | --- |

(6)

I januari 2009 ändrade rådet genom förordning (EG) nr 15/2009 (8), efter en partiell interimsöversyn som kommissionen inlett på eget initiativ av subventioneringen av fem indiska PET-filmtillverkare, de slutgiltiga antidumpningstullar som införts för dessa företag genom förordning (EG) nr 1292/2007 och de slutgiltiga utjämningstullar som införts för dessa företag genom förordning (EG) nr 367/2006.

| (7) | Genom förordning (EG) nr 1292/2007 bibehölls också utvidgningen av åtgärderna till Brasilien och Israel, med undantag för vissa företag. Den senaste ändringen av förordning (EG) nr 1292/2007 i detta avseende gjordes genom rådets förordning (EU) nr 806/2010 (9). |
| --- | --- |

(7)

Genom förordning (EG) nr 1292/2007 bibehölls också utvidgningen av åtgärderna till Brasilien och Israel, med undantag för vissa företag. Den senaste ändringen av förordning (EG) nr 1292/2007 i detta avseende gjordes genom rådets förordning (EU) nr 806/2010 (9).

| (8) | Sökanden i denna interimsöversyn, Garware Polyester Limited, omfattas för närvarande av en slutgiltig antidumpningstull på 14,7 %. |
| --- | --- |

(8)

Sökanden i denna interimsöversyn, Garware Polyester Limited, omfattas för närvarande av en slutgiltig antidumpningstull på 14,7 %.

2.   Gällande utjämningsåtgärder

| (9) | Garware Polyester Limited omfattas också av en utjämningstull på 5,4 % i enlighet med förordning (EG) nr 15/2009. |
| --- | --- |

(9)

Garware Polyester Limited omfattas också av en utjämningstull på 5,4 % i enlighet med förordning (EG) nr 15/2009.

3.   Begäran om en partiell interimsöversyn

| (10) | Kommissionen tog i augusti 2009 emot en begäran om en partiell interimsöversyn enligt artikel 11.3 i grundförordningen. Begäran, som var begränsad till en undersökning av dumpning, ingavs av Garware Polyester Limited, en exporterande tillverkare från Indien (nedan kallad Garware eller sökanden). I sin begäran hävdade sökanden att de omständigheter som låg till grund för införandet av åtgärderna har förändrats och att dessa förändringar är av bestående karaktär. Sökanden lade fram prima facie-bevisning för att en fortsatt tillämpning av åtgärden på dess nuvarande nivå inte längre är nödvändig för att motverka dumpning. |
| --- | --- |

(10)

Kommissionen tog i augusti 2009 emot en begäran om en partiell interimsöversyn enligt artikel 11.3 i grundförordningen. Begäran, som var begränsad till en undersökning av dumpning, ingavs av Garware Polyester Limited, en exporterande tillverkare från Indien (nedan kallad Garware eller sökanden). I sin begäran hävdade sökanden att de omständigheter som låg till grund för införandet av åtgärderna har förändrats och att dessa förändringar är av bestående karaktär. Sökanden lade fram prima facie-bevisning för att en fortsatt tillämpning av åtgärden på dess nuvarande nivå inte längre är nödvändig för att motverka dumpning.

4.   Inledande av en översyn

| (11) | Efter samråd med rådgivande kommittén fastställde kommissionen att bevisningen var tillräcklig för att motivera inledandet av en partiell interimsöversyn och meddelade genom ett tillkännagivande om inledande som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning
   (10) den 1 december 2009 att en partiell interimsöversyn inleddes i enlighet med artikel 11.3 i grundförordningen och att översynen var begränsad till en undersökning av dumpning i fråga om sökanden. |
| --- | --- |

(11)

Efter samråd med rådgivande kommittén fastställde kommissionen att bevisningen var tillräcklig för att motivera inledandet av en partiell interimsöversyn och meddelade genom ett tillkännagivande om inledande som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning
   (10) den 1 december 2009 att en partiell interimsöversyn inleddes i enlighet med artikel 11.3 i grundförordningen och att översynen var begränsad till en undersökning av dumpning i fråga om sökanden.

| (12) | Den partiella interimsöversynen syftade också till att utifrån översynsresultaten bedöma behovet av att ändra den tullsats som för närvarande tillämpas på import av den berörda produkten från exporterande tillverkare i det berörda landet som inte nämns med namn i artikel 2.2 i rådets förordning (EG) nr 1292/2007, dvs. den tullsats som är tillämplig på ”alla andra företag” i Indien. |
| --- | --- |

(12)

Den partiella interimsöversynen syftade också till att utifrån översynsresultaten bedöma behovet av att ändra den tullsats som för närvarande tillämpas på import av den berörda produkten från exporterande tillverkare i det berörda landet som inte nämns med namn i artikel 2.2 i rådets förordning (EG) nr 1292/2007, dvs. den tullsats som är tillämplig på ”alla andra företag” i Indien.

5.   Undersökning

| (13) | Undersökningen av dumpningsnivån omfattade perioden 1 oktober 2008–30 september 2009 (nedan kallad översynsperioden). |
| --- | --- |

(13)

Undersökningen av dumpningsnivån omfattade perioden 1 oktober 2008–30 september 2009 (nedan kallad översynsperioden).

| (14) | Kommissionen underrättade officiellt sökanden, myndigheterna i exportlandet och unionsindustrin om inledandet av den partiella interimsöversynen. De berörda parterna gavs möjlighet att skriftligen lämna sina synpunkter och att bli hörda. |
| --- | --- |

(14)

Kommissionen underrättade officiellt sökanden, myndigheterna i exportlandet och unionsindustrin om inledandet av den partiella interimsöversynen. De berörda parterna gavs möjlighet att skriftligen lämna sina synpunkter och att bli hörda.

| (15) | För att kommissionen skulle få de uppgifter som var nödvändiga för undersökningen sände den ett frågeformulär till sökanden och fick svar inom den fastställda tidsfristen. |
| --- | --- |

(15)

För att kommissionen skulle få de uppgifter som var nödvändiga för undersökningen sände den ett frågeformulär till sökanden och fick svar inom den fastställda tidsfristen.

| (16) | Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den bedömde vara nödvändiga för fastställandet av dumpning. Ett kontrollbesök gjordes på plats hos sökanden. |
| --- | --- |

(16)

Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den bedömde vara nödvändiga för fastställandet av dumpning. Ett kontrollbesök gjordes på plats hos sökanden.

B.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

1.   Berörd produkt

| (17) | Den produkt som berörs av denna översyn är densamma som den som definieras i förordning (EG) nr 1292/2007 om införande av de gällande åtgärderna, dvs. polyetentereftalatfilm (PET-film) med ursprung i Indien, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 3920 62 19 och ex 3920 62 90. |
| --- | --- |

(17)

Den produkt som berörs av denna översyn är densamma som den som definieras i förordning (EG) nr 1292/2007 om införande av de gällande åtgärderna, dvs. polyetentereftalatfilm (PET-film) med ursprung i Indien, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 3920 62 19 och ex 3920 62 90.

2.   Likadan produkt

| (18) | Liksom de tidigare undersökningarna har denna undersökning visat att den PET-film som tillverkas i Indien och exporteras till unionen, den PET-film som tillverkas och säljs i Indien samt den PET-film som unionstillverkarna tillverkar och säljer i EU, har samma grundläggande fysiska och kemiska egenskaper och samma grundläggande användningsområden. |
| --- | --- |

(18)

Liksom de tidigare undersökningarna har denna undersökning visat att den PET-film som tillverkas i Indien och exporteras till unionen, den PET-film som tillverkas och säljs i Indien samt den PET-film som unionstillverkarna tillverkar och säljer i EU, har samma grundläggande fysiska och kemiska egenskaper och samma grundläggande användningsområden.

| (19) | De anses därför vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(19)

De anses därför vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.

C.   DUMPNING

a)   Normalvärde

| (20) | I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen undersökte kommissionen först om sökandens försäljning på hemmamarknaden av den likadana produkten till oberoende kunder var representativ, dvs. om den totala försäljningsvolymen på hemmamarknaden motsvarade minst 5 % av den totala volymen av exportförsäljningen till unionen. |
| --- | --- |

(20)

I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen undersökte kommissionen först om sökandens försäljning på hemmamarknaden av den likadana produkten till oberoende kunder var representativ, dvs. om den totala försäljningsvolymen på hemmamarknaden motsvarade minst 5 % av den totala volymen av exportförsäljningen till unionen.

| (21) | Kommissionen fastställde därefter vilka typer av den likadana produkt som företaget sålde på hemmamarknaden som var identiska eller direkt jämförbara med de typer som såldes för export till unionen. |
| --- | --- |

(21)

Kommissionen fastställde därefter vilka typer av den likadana produkt som företaget sålde på hemmamarknaden som var identiska eller direkt jämförbara med de typer som såldes för export till unionen.

| (22) | Det undersöktes sedan för varje produkttyp om sökandens försäljning på hemmamarknaden var representativ, dvs. om försäljningen av varje produkttyp på hemmamarknaden motsvarade minst 5 % av försäljningsvolymen av samma produkttyp till unionen. För de produkttyper som sålts i representativa mängder undersöktes det sedan huruvida försäljningen ägt rum vid normal handel, i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(22)

Det undersöktes sedan för varje produkttyp om sökandens försäljning på hemmamarknaden var representativ, dvs. om försäljningen av varje produkttyp på hemmamarknaden motsvarade minst 5 % av försäljningsvolymen av samma produkttyp till unionen. För de produkttyper som sålts i representativa mängder undersöktes det sedan huruvida försäljningen ägt rum vid normal handel, i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen.

| (23) | Undersökningen av om försäljningen på hemmamarknaden av varje produkttyp som sålts i representativa mängder på hemmamarknaden kunde anses ha ägt rum vid normal handel gjordes genom att man fastställde andelen lönsam försäljning av den berörda typen till oberoende kunder. I samtliga fall där produkttypen i fråga såldes på hemmamarknaden i tillräckliga mängder och vid normal handel fastställdes normalvärdet på grundval av det faktiska priset på hemmamarknaden, beräknat som ett vägt genomsnitt av all försäljning på hemmamarknaden av den typen under översynsperioden. |
| --- | --- |

(23)

Undersökningen av om försäljningen på hemmamarknaden av varje produkttyp som sålts i representativa mängder på hemmamarknaden kunde anses ha ägt rum vid normal handel gjordes genom att man fastställde andelen lönsam försäljning av den berörda typen till oberoende kunder. I samtliga fall där produkttypen i fråga såldes på hemmamarknaden i tillräckliga mängder och vid normal handel fastställdes normalvärdet på grundval av det faktiska priset på hemmamarknaden, beräknat som ett vägt genomsnitt av all försäljning på hemmamarknaden av den typen under översynsperioden.

| (24) | För övriga produkttyper, där försäljningen på hemmamarknaden inte var representativ eller inte hade ägt rum vid normal handel, konstruerades normalvärdet i enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen. Normalvärdet konstruerades genom att man till tillverkningskostnaderna för de exporterade typerna, vid behov justerade, lade till en skälig procentandel för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt en skälig vinstmarginal, på grundval av faktiska uppgifter om den berörda exporterande tillverkarens tillverkning och försäljning vid normal handel av den likadana produkten, i enlighet med artikel 2.6 första meningen i grundförordningen. |
| --- | --- |

(24)

För övriga produkttyper, där försäljningen på hemmamarknaden inte var representativ eller inte hade ägt rum vid normal handel, konstruerades normalvärdet i enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen. Normalvärdet konstruerades genom att man till tillverkningskostnaderna för de exporterade typerna, vid behov justerade, lade till en skälig procentandel för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt en skälig vinstmarginal, på grundval av faktiska uppgifter om den berörda exporterande tillverkarens tillverkning och försäljning vid normal handel av den likadana produkten, i enlighet med artikel 2.6 första meningen i grundförordningen.

b)   Exportpris

| (25) | Eftersom hela den samarbetsvilliga indiska exporterande tillverkarens exportförsäljning till unionen gjordes direkt till oberoende kunder, fastställdes exportpriset på grundval av de priser som faktiskt betalats eller skulle betalas för den berörda produkten, i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(25)

Eftersom hela den samarbetsvilliga indiska exporterande tillverkarens exportförsäljning till unionen gjordes direkt till oberoende kunder, fastställdes exportpriset på grundval av de priser som faktiskt betalats eller skulle betalas för den berörda produkten, i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen.

c)   Jämförelse

| (26) | Jämförelsen mellan det vägda genomsnittliga normalvärdet och det vägda genomsnittliga exportpriset gjordes på nivån fritt fabrik och i samma handelsled. För att jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset skulle bli rättvis, togs i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen hänsyn till olikheter i faktorer som konstaterades påverka priserna och prisernas jämförbarhet. I detta syfte tog man, där så var tillämpligt och motiverat, hänsyn i form av justeringar till skillnader i transport-, försäkrings-, hanterings- och lastningskostnader samt därmed sammanhängande kostnader, provisioner, finansiella kostnader och förpackningskostnader som sökanden betalat. |
| --- | --- |

(26)

Jämförelsen mellan det vägda genomsnittliga normalvärdet och det vägda genomsnittliga exportpriset gjordes på nivån fritt fabrik och i samma handelsled. För att jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset skulle bli rättvis, togs i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen hänsyn till olikheter i faktorer som konstaterades påverka priserna och prisernas jämförbarhet. I detta syfte tog man, där så var tillämpligt och motiverat, hänsyn i form av justeringar till skillnader i transport-, försäkrings-, hanterings- och lastningskostnader samt därmed sammanhängande kostnader, provisioner, finansiella kostnader och förpackningskostnader som sökanden betalat.

d)   Dumpningsmarginal

| (27) | I enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen jämfördes det vägda genomsnittliga normalvärdet per produkttyp med det vägda genomsnittliga exportpriset för motsvarande typ av den berörda produkten. Jämförelsen påvisade ingen dumpning. |
| --- | --- |

(27)

I enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen jämfördes det vägda genomsnittliga normalvärdet per produkttyp med det vägda genomsnittliga exportpriset för motsvarande typ av den berörda produkten. Jämförelsen påvisade ingen dumpning.

D.   DE FÖRÄNDRADE OMSTÄNDIGHETERNAS BESTÅENDE KARAKTÄR

| (28) | I enlighet med artikel 11.3 i grundförordningen undersökte man även om de förändrade omständigheterna rimligen kunde anses vara av bestående karaktär. |
| --- | --- |

(28)

I enlighet med artikel 11.3 i grundförordningen undersökte man även om de förändrade omständigheterna rimligen kunde anses vara av bestående karaktär.

| (29) | I detta avseende visade undersökningen att Garware efter den föregående undersökningen, dvs. den översyn vid giltighetstidens utgång som avses i skäl 5, har gjort väsentliga ändringar i sin produktionsprocess och produktionsteknik. Företagets huvudsakliga råvara är nu renad tereftalsyra i stället för dimetyltereftalat. Under undersökningsperioden för översynen vid giltighetstidens utgång var Garware den enda indiska exporterande tillverkare som fortfarande använde den gamla tekniken med dimetyltereftalat. Teknikbytet och investeringarna i en ny anläggning för tillverkning av flingor har lett till att tillverkningskostnaderna minskat väsentligt mellan den föregående översynen vid giltighetstidens utgång och den aktuella översynen. Denna kostnadsminskning har en direkt inverkan på dumpningsmarginalen. Denna förändring av omständigheterna kan därför anses vara av bestående karaktär. |
| --- | --- |

(29)

I detta avseende visade undersökningen att Garware efter den föregående undersökningen, dvs. den översyn vid giltighetstidens utgång som avses i skäl 5, har gjort väsentliga ändringar i sin produktionsprocess och produktionsteknik. Företagets huvudsakliga råvara är nu renad tereftalsyra i stället för dimetyltereftalat. Under undersökningsperioden för översynen vid giltighetstidens utgång var Garware den enda indiska exporterande tillverkare som fortfarande använde den gamla tekniken med dimetyltereftalat. Teknikbytet och investeringarna i en ny anläggning för tillverkning av flingor har lett till att tillverkningskostnaderna minskat väsentligt mellan den föregående översynen vid giltighetstidens utgång och den aktuella översynen. Denna kostnadsminskning har en direkt inverkan på dumpningsmarginalen. Denna förändring av omständigheterna kan därför anses vara av bestående karaktär.

| (30) | Det bör också noteras att en indikativ dumpningsmarginal som beräknades för sökandens exportförsäljning till tredjeländer under översynsperioden var negativ. Volymmässigt var den försäljningen flera gånger högre än exportförsäljningen till unionen. |
| --- | --- |

(30)

Det bör också noteras att en indikativ dumpningsmarginal som beräknades för sökandens exportförsäljning till tredjeländer under översynsperioden var negativ. Volymmässigt var den försäljningen flera gånger högre än exportförsäljningen till unionen.

| (31) | Det ansågs därför osannolikt att de omständigheter som ledde till inledandet av denna interimsöversyn skulle förändras inom överskådlig framtid på ett sådant sätt att detta skulle påverka resultaten av översynen. Därför konstaterades det att de förändrade omständigheterna är av bestående karaktär och att det inte längre är motiverat att tillämpa åtgärden på dess nuvarande nivå. |
| --- | --- |

(31)

Det ansågs därför osannolikt att de omständigheter som ledde till inledandet av denna interimsöversyn skulle förändras inom överskådlig framtid på ett sådant sätt att detta skulle påverka resultaten av översynen. Därför konstaterades det att de förändrade omständigheterna är av bestående karaktär och att det inte längre är motiverat att tillämpa åtgärden på dess nuvarande nivå.

E.   ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

| (32) | Mot bakgrund av resultaten av denna översyn bör man ändra den antidumpningstull som är tillämplig på import av den berörda produkten från Garware till 0 %. |
| --- | --- |

(32)

Mot bakgrund av resultaten av denna översyn bör man ändra den antidumpningstull som är tillämplig på import av den berörda produkten från Garware till 0 %.

| (33) | I enlighet med artikel 14.1 i grundförordningen och artikel 24.1 andra stycket i rådets förordning (EG) nr 597/2009 (11) får ingen produkt beläggas med både antidumpnings- och utjämningstull i syfte att råda bot på en och samma situation som uppstått till följd av dumpning eller exportsubvention. Såsom nämns i skäl 9 omfattas sökanden av en utjämningstull. Eftersom den antidumpningstull som fastställts för sökanden är 0 % när det gäller den berörda produkten uppstår denna situation inte i detta fall. |
| --- | --- |

(33)

I enlighet med artikel 14.1 i grundförordningen och artikel 24.1 andra stycket i rådets förordning (EG) nr 597/2009 (11) får ingen produkt beläggas med både antidumpnings- och utjämningstull i syfte att råda bot på en och samma situation som uppstått till följd av dumpning eller exportsubvention. Såsom nämns i skäl 9 omfattas sökanden av en utjämningstull. Eftersom den antidumpningstull som fastställts för sökanden är 0 % när det gäller den berörda produkten uppstår denna situation inte i detta fall.

| (34) | De berörda parterna underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden på grundval av vilka man avsåg att föreslå en ändring av den tillämpliga tullsatsen för sökanden och gavs tillfälle att lämna synpunkter. Inga synpunkter lämnades. |
| --- | --- |

(34)

De berörda parterna underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden på grundval av vilka man avsåg att föreslå en ändring av den tillämpliga tullsatsen för sökanden och gavs tillfälle att lämna synpunkter. Inga synpunkter lämnades.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Posten för Garware Polyester Limited i tabellen i artikel 2.2 i förordning (EG) nr 1292/2007 ska ersättas med följande:

| ”Garware Polyester Limited, Garware House, 50-A, Swami Nityanand Marg, Vile Parle (East), Mumbai 400 057, Indien | 0,0 | A028” |
| --- | --- | --- |

”Garware Polyester Limited, Garware House, 50-A, Swami Nityanand Marg, Vile Parle (East), Mumbai 400 057, Indien

0,0

A028”

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 18 januari 2011.

På rådets vägnar

G. MATOLCSY

Ordförande

---

(1)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  EGT L 227, 23.8.2001, s. 1.

2

(3)  EUT L 68, 8.3.2006, s. 6.

3

(4)  EUT L 68, 8.3.2006, s. 15.

4

(5)  EUT L 236, 31.8.2006, s. 1.

5

(6)  EUT L 270, 29.9.2006, s. 1.

6

(7)  EUT L 288, 6.11.2007, s. 1.

7

(8)  EUT L 6, 10.1.2009, s. 1.

8

(9)  EUT L 242, 15.9.2010, s. 6.

9

(10)  EUT C 291, 1.12.2009, s. 28.

10

(11)  EUT L 188, 18.7.2009, s. 93.

11

---

| 20.1.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 15/5 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 15/5

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 39/2011

av den 19 januari 2011

om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden”) (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1580/2007 av den 21 december 2007 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordningar (EG) nr 2200/96, (EG) nr 2201/96 och (EG) nr 1182/2007 avseende sektorn för frukt och grönsaker (2), särskilt artikel 138.1, och

av följande skäl:

I förordning (EG) nr 1580/2007 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilaga XV, del A till den förordningen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonvärden vid import som avses i artikel 138 i förordning (EG) nr 1580/2007 ska fastställas i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 20 januari 2011.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 19 januari 2011.

För kommissionen, på ordförandens vägnar

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 350, 31.12.2007, s. 1.

2

---

BILAGA

Fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-nr | Kod för tredjeland (1) | Schablonvärde vid import |
| 0702 00 00 | MA | 65,3 |
| TN | 120,5 |
| TR | 109,9 |
| ZZ | 98,6 |
| 0707 00 05 | EG | 158,2 |
| JO | 87,5 |
| TR | 93,6 |
| ZZ | 113,1 |
| 0709 90 70 | MA | 35,5 |
| TR | 113,3 |
| ZZ | 74,4 |
| 0709 90 80 | EG | 219,6 |
| ZZ | 219,6 |
| 0805 10 20 | AR | 41,5 |
| BR | 41,5 |
| EG | 57,5 |
| MA | 58,1 |
| TR | 67,4 |
| ZA | 41,5 |
| ZZ | 51,3 |
| 0805 20 10 | MA | 68,6 |
| TR | 79,6 |
| ZZ | 74,1 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 69,6 |
| HR | 46,1 |
| IL | 67,1 |
| JM | 101,1 |
| MA | 103,8 |
| PK | 69,0 |
| TR | 70,3 |
| ZZ | 75,3 |
| 0805 50 10 | AR | 45,3 |
| TR | 56,0 |
| UY | 45,3 |
| ZZ | 48,9 |
| 0808 10 80 | AR | 78,5 |
| CA | 117,8 |
| CL | 82,5 |
| CN | 101,3 |
| MK | 50,7 |
| US | 139,1 |
| ZZ | 95,0 |
| 0808 20 50 | CN | 79,5 |
| NZ | 97,8 |
| US | 128,0 |
| ZZ | 101,8 |

(EUR/100 kg)

KN-nr

Kod för tredjeland (1)

Schablonvärde vid import

0702 00 00

MA

65,3

TN

120,5

TR

109,9

ZZ

98,6

0707 00 05

EG

158,2

JO

87,5

TR

93,6

ZZ

113,1

0709 90 70

MA

35,5

TR

113,3

ZZ

74,4

0709 90 80

EG

219,6

ZZ

219,6

0805 10 20

AR

41,5

BR

41,5

EG

57,5

MA

58,1

TR

67,4

ZA

41,5

ZZ

51,3

0805 20 10

MA

68,6

TR

79,6

ZZ

74,1

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

69,6

HR

46,1

IL

67,1

JM

101,1

MA

103,8

PK

69,0

TR

70,3

ZZ

75,3

0805 50 10

AR

45,3

TR

56,0

UY

45,3

ZZ

48,9

0808 10 80

AR

78,5

CA

117,8

CL

82,5

CN

101,3

MK

50,7

US

139,1

ZZ

95,0

0808 20 50

CN

79,5

NZ

97,8

US

128,0

ZZ

101,8

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1833/2006 (EUT L 354, 14.12.2006, s. 19). Koden ”ZZ” betecknar ”övrigt ursprung”.

---

| 20.1.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 15/7 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 15/7

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 40/2011

av den 19 januari 2011

om utfärdande av importlicenser avseende ansökningar som lämnas in under de sju första dagarna av januari 2011 inom ramen för den tullkvot för nötkött av hög kvalitet som förvaltas på grundval av förordning (EG) nr 620/2009

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden”) (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1301/2006 av den 31 augusti 2006 om gemensamma regler för administrationen av sådana importtullkvoter för jordbruksprodukter som omfattas av ett system med importlicenser (2), särskilt artikel 7.2, och

av följande skäl:

| (1) | Kommissionens förordning (EG) nr 620/2009 av den 13 juli 2009 om förvaltning av importtullkvoter för nötkött av hög kvalitet (3) innehåller föreskrifter för ansökan om och utfärdande av importlicenser. |
| --- | --- |

(1)

Kommissionens förordning (EG) nr 620/2009 av den 13 juli 2009 om förvaltning av importtullkvoter för nötkött av hög kvalitet (3) innehåller föreskrifter för ansökan om och utfärdande av importlicenser.

| (2) | I artikel 7.2 i förordning (EG) nr 1301/2006 föreskrivs att om det framgår att kvantiteterna i licensansökningarna överstiger den kvantitet som finns tillgänglig för tullkvotperioden i fråga, bör det fastställas en tilldelningskoefficient för kvantiteterna i varje licensansökan. De ansökningar om importlicens som har lämnats in i enlighet med artikel 3 i förordning (EG) nr 620/2009 mellan den 1 och den 7 januari 2011 överstiger de kvantiteter som finns tillgängliga. Det bör därför fastställas i vilken utsträckning importlicenser kan utfärdas samt en tillämpningskoefficient. |
| --- | --- |

(2)

I artikel 7.2 i förordning (EG) nr 1301/2006 föreskrivs att om det framgår att kvantiteterna i licensansökningarna överstiger den kvantitet som finns tillgänglig för tullkvotperioden i fråga, bör det fastställas en tilldelningskoefficient för kvantiteterna i varje licensansökan. De ansökningar om importlicens som har lämnats in i enlighet med artikel 3 i förordning (EG) nr 620/2009 mellan den 1 och den 7 januari 2011 överstiger de kvantiteter som finns tillgängliga. Det bör därför fastställas i vilken utsträckning importlicenser kan utfärdas samt en tillämpningskoefficient.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

För de ansökningar om importlicens inom ramen för kvoten med löpnummer 09.4449 som har lämnats in mellan den 1 och den 7 januari 2011 i enlighet med artikel 3 i förordning (EG) nr 620/2009 ska en tilldelningskoefficient på 84,156557 % tillämpas.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 19 januari 2011.

För kommissionen, på ordförandens vägnar

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 238, 1.9.2006, s. 13.

2

(3)  EUT L 182, 15.7.2009, s. 25.

3

---

| 20.1.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 15/8 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 15/8

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 41/2011

av den 19 januari 2011

om utfärdande av importlicenser för ansökningar som lämnades in under de sju första dagarna av januari 2011 inom ramen för de tullkvoter för fjäderfäkött som öppnades genom förordning (EG) nr 616/2007

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden) (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1301/2006 av den 31 augusti 2006 om gemensamma regler för administrationen av sådana importtullkvoter för jordbruksprodukter som omfattas av ett system med importlicenser (2), särskilt artikel 7.2,

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 616/2007 av den 4 juni 2007 om öppnande och förvaltning av gemenskapstullkvoter för fjäderfäkött med ursprung i Brasilien, Thailand och andra tredjeländer (3), särskilt artikel 5.5, och

av följande skäl:

| (1) | Genom förordning (EG) nr 616/2007 öppnades tullkvoter för import av fjäderfäköttprodukter. |
| --- | --- |

(1)

Genom förordning (EG) nr 616/2007 öppnades tullkvoter för import av fjäderfäköttprodukter.

| (2) | De ansökningar om importlicenser som lämnades in under de sju första dagarna av januari 2011 för delperioden 1 april–30 juni 2011 avser, för vissa kvoter, en kvantitet som är större än den kvantitet som finns tillgänglig. Det bör därför beslutas i vilken utsträckning importlicenser kan utfärdas, och det bör fastställas en tilldelningskoefficient som skall tillämpas på de begärda kvantiteterna. |
| --- | --- |

(2)

De ansökningar om importlicenser som lämnades in under de sju första dagarna av januari 2011 för delperioden 1 april–30 juni 2011 avser, för vissa kvoter, en kvantitet som är större än den kvantitet som finns tillgänglig. Det bör därför beslutas i vilken utsträckning importlicenser kan utfärdas, och det bör fastställas en tilldelningskoefficient som skall tillämpas på de begärda kvantiteterna.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De tilldelningskoefficienter som anges i bilagan till denna förordning ska tillämpas på de ansökningar om importlicens som lämnats in i enlighet med förordning (EG) nr 616/2007 för delperioden 1 april–30 juni 2011.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 20 januari 2011.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 19 januari 2011.

För kommissionen, på ordförandens vägnar

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 238, 1.9.2006, s. 13.

2

(3)  EUT L 142, 5.6.2007, s. 3.

3

---

BILAGA

| Gruppnummer | Löpnummer | Tilldelningskoefficient för ansökningar om importlicens som lämnats in för delperioden 1.4.2011-30.6.2011
  (%) |
| --- | --- | --- |
| 1 | 09.4211 | 0,317153 |
| 5 | 09.4215 | 0,296808 |
| 6 | 09.4216 | 0,430733 |

Gruppnummer

Löpnummer

Tilldelningskoefficient för ansökningar om importlicens som lämnats in för delperioden 1.4.2011-30.6.2011

(%)

1

09.4211

0,317153

5

09.4215

0,296808

6

09.4216

0,430733

---

| 20.1.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 15/10 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 15/10

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 42/2011

av den 19 januari 2011

om tillfälligt stopp för inlämning av ansökningar om importlicenser för sockerprodukter inom vissa tullkvoter

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden”) (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 891/2009 av den 25 september 2009 om öppnande och förvaltning av vissa gemenskapstullkvoter inom sockersektorn (2), särskilt artikel 5.2, och

av följande skäl:

| (1) | De kvantiteter för vilka ansökningar om importlicenser lämnats in till de behöriga myndigheterna under perioden 1–7 januari 2011, i enlighet med förordning (EG) nr 891/2009, motsvarar den kvantitet som finns tillgänglig för löpnumren 09.4317 och 09.4318. |
| --- | --- |

(1)

De kvantiteter för vilka ansökningar om importlicenser lämnats in till de behöriga myndigheterna under perioden 1–7 januari 2011, i enlighet med förordning (EG) nr 891/2009, motsvarar den kvantitet som finns tillgänglig för löpnumren 09.4317 och 09.4318.

| (2) | Inlämningen av ytterligare ansökningar om licenser avseende löpnumren 09.4317 och 09.4318 bör tillfälligt stoppas till regleringsårets slut, i enlighet med förordning (EG) nr 891/2009. |
| --- | --- |

(2)

Inlämningen av ytterligare ansökningar om licenser avseende löpnumren 09.4317 och 09.4318 bör tillfälligt stoppas till regleringsårets slut, i enlighet med förordning (EG) nr 891/2009.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Inlämningen av ytterligare ansökningar om licenser avseende de löpnummer som anges i bilagan ska tillfälligt stoppas till utgången av regleringsåret 2010/11.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 19 januari 2011.

För kommissionen, på ordförandens vägnar

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 254, 26.9.2009, s. 82.

2

---

BILAGA

Socker enligt CXL-medgivanden

Regleringsåret 2010/2011

Ansökningar som lämnats in under perioden 1.1.2011–7.1.2011

| Löpnr | Land | Tilldelningskoefficient
  (%) | Ytterligare ansökningar |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4317 | Australia | (1) | Tillfälligt stopp |
| 09.4318 | Brasilien | (1) | Tillfälligt stopp |
| 09.4319 | Kuba | — | |
| 09.4320 | Alla tredjeländer | — | Tillfälligt stopp |
| 09.4321 | Indien | — | Tillfälligt stopp |
| ”—” | : | Ej tillämpligt: Ingen licensansökan har lämnats in till kommissionen. |

Löpnr

Land

Tilldelningskoefficient

(%)

Ytterligare ansökningar

09.4317

Australia

(1)

Tillfälligt stopp

09.4318

Brasilien

(1)

Tillfälligt stopp

09.4319

Kuba

—

09.4320

Alla tredjeländer

—

Tillfälligt stopp

09.4321

Indien

—

Tillfälligt stopp

”—”

:

Ej tillämpligt: Ingen licensansökan har lämnats in till kommissionen.

Balkansocker

Regleringsåret 2010/2011

Ansökningar som lämnats in under perioden 1.1.2011–7.1.2011

| Löpnr | Land | Tilldelningskoefficient
  (%) | Ytterligare ansökningar |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4324 | Albanien | — | |
| 09.4325 | Bosnien och Hercegovina | (2) | |
| 09.4326 | Serbien | (2) | |
| 09.4327 | f.d. jugoslaviska republiken Makedonien | — | |
| 09.4328 | Kroatien | (2) | |
| ”—” | : | Ej tillämpligt: Ingen licensansökan har lämnats in till kommissionen. |

Löpnr

Land

Tilldelningskoefficient

(%)

Ytterligare ansökningar

09.4324

Albanien

—

09.4325

Bosnien och Hercegovina

(2)

09.4326

Serbien

(2)

09.4327

f.d. jugoslaviska republiken Makedonien

—

09.4328

Kroatien

(2)

”—”

:

Ej tillämpligt: Ingen licensansökan har lämnats in till kommissionen.

Socker för exceptionell import eller socker som importeras för industriändamål

Regleringsåret 2010/2011

Ansökningar som lämnats in under perioden 1.1.2011–7.1.2011

| Löpnr | Typ | Tilldelningskoefficient
  (%) | Ytterligare ansökningar |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4380 | Exceptionell import | — | |
| 09.4390 | Import för industriändamål | — | |
| ”—” | : | Ej tillämpligt: Ingen licensansökan har lämnats in till kommissionen. |

Löpnr

Typ

Tilldelningskoefficient

(%)

Ytterligare ansökningar

09.4380

Exceptionell import

—

09.4390

Import för industriändamål

—

”—”

:

Ej tillämpligt: Ingen licensansökan har lämnats in till kommissionen.

---

(1)  Ej tillämpligt: Ansökningarna överskrider inte de tillgängliga kvantiteterna och beviljas fullt ut.

(2)  Ej tillämpligt: Ansökningarna överskrider inte de tillgängliga kvantiteterna och beviljas fullt ut.

---

BESLUT

| 20.1.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 15/12 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 15/12

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 19 januari 2011

om likvärdighet för vissa tredjeländers system för offentlig tillsyn, kvalitetssäkring, utredningar och påföljder för revisorer och revisionsföretag och om en övergångsperiod för den revisionsverksamhet som vissa revisorer och revisionsföretag från tredjeländer bedriver i Europeiska unionen

[delgivet med nr K(2011) 117]

(Text av betydelse för EES)

(2011/30/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/43/EG av den 17 maj 2006 om lagstadgad revision av årsbokslut och sammanställd redovisning och om ändring av rådets direktiv 78/660/EEG och 83/349/EEG samt om upphävande av rådets direktiv 84/253/EEG (1), och i synnerhet artikel 46.2 i detta,

och av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 45.1 i direktiv 2006/43/EG ska de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna registrera alla revisorer och revisionsföretag från tredjeländer som avger en revisionsberättelse beträffande årsbokslut eller sammanställd redovisning för vissa bolag som är registrerade utanför gemenskapen och vilkas överlåtbara värdepapper är upptagna till handel på en reglerad marknad i gemenskapen. Enligt artikel 45.3 i direktiv 2006/43/EG ska medlemsstaterna se till att sådana revisorer och revisionsföretag omfattas av deras offentliga tillsynssystem, system för kvalitetssäkring samt utrednings- och påföljdssystem. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 45.1 i direktiv 2006/43/EG ska de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna registrera alla revisorer och revisionsföretag från tredjeländer som avger en revisionsberättelse beträffande årsbokslut eller sammanställd redovisning för vissa bolag som är registrerade utanför gemenskapen och vilkas överlåtbara värdepapper är upptagna till handel på en reglerad marknad i gemenskapen. Enligt artikel 45.3 i direktiv 2006/43/EG ska medlemsstaterna se till att sådana revisorer och revisionsföretag omfattas av deras offentliga tillsynssystem, system för kvalitetssäkring samt utrednings- och påföljdssystem.

| (2) | I enlighet med kommissionens beslut 2008/627/EG av den 29 juli 2008 om en övergångsperiod för verksamheter som utförs av vissa revisorer och revisionsföretag i tredje land (2) kan revisorer och revisionsföretag från de tredjeländer som förtecknas i bilagan till det beslutet fortsätta att bedriva verksamhet i Europeiska unionen beträffande årsbokslut eller sammanställd redovisning för bolag för räkenskapsår som börjar under perioden 29 juni 2008–1 juli 2010. |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med kommissionens beslut 2008/627/EG av den 29 juli 2008 om en övergångsperiod för verksamheter som utförs av vissa revisorer och revisionsföretag i tredje land (2) kan revisorer och revisionsföretag från de tredjeländer som förtecknas i bilagan till det beslutet fortsätta att bedriva verksamhet i Europeiska unionen beträffande årsbokslut eller sammanställd redovisning för bolag för räkenskapsår som börjar under perioden 29 juni 2008–1 juli 2010.

| (3) | Kommissionen har genomfört bedömningar av de system för offentlig tillsyn, kvalitetssäkring, utredningar och påföljder för revisorer och revisionsföretag som tillämpas av de tredjeländer som förtecknas i bilagan till beslut 2008/627/EG. Dessa bedömningar gjordes med hjälp av Europeiska gruppen av tillsynsorgan för revisorer. De principer som styr systemen för offentlig tillsyn, kvalitetssäkring, utredningar och påföljder för revisorer och revisionsföretag i dessa tredjeländer och territorier bedömdes utifrån de kriterier som anges i artiklarna 29, 30 och 32 i direktiv 2006/43/EG och som styr systemen för offentlig tillsyn, kvalitetssäkring, utredningar och påföljder för revisorer och revisionsföretag i medlemsstaterna. Det övergripande målet med samarbetet mellan medlemsstaterna och tredjeländer om systemen för offentlig tillsyn, kvalitetssäkring, utredningar och påföljder för revisorer och revisionsföretag bör vara att skapa ömsesidigt förtroende för varandras tillsynssystem på grundval av likvärdighet mellan systemen. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen har genomfört bedömningar av de system för offentlig tillsyn, kvalitetssäkring, utredningar och påföljder för revisorer och revisionsföretag som tillämpas av de tredjeländer som förtecknas i bilagan till beslut 2008/627/EG. Dessa bedömningar gjordes med hjälp av Europeiska gruppen av tillsynsorgan för revisorer. De principer som styr systemen för offentlig tillsyn, kvalitetssäkring, utredningar och påföljder för revisorer och revisionsföretag i dessa tredjeländer och territorier bedömdes utifrån de kriterier som anges i artiklarna 29, 30 och 32 i direktiv 2006/43/EG och som styr systemen för offentlig tillsyn, kvalitetssäkring, utredningar och påföljder för revisorer och revisionsföretag i medlemsstaterna. Det övergripande målet med samarbetet mellan medlemsstaterna och tredjeländer om systemen för offentlig tillsyn, kvalitetssäkring, utredningar och påföljder för revisorer och revisionsföretag bör vara att skapa ömsesidigt förtroende för varandras tillsynssystem på grundval av likvärdighet mellan systemen.

| (4) | Denna bedömning visar att Australien, Kanada, Kina, Kroatien, Japan, Singapore, Sydafrika, Sydkorea och Schweiz har system för offentlig tillsyn, kvalitetssäkring, utredningar och påföljder för revisorer och revisionsföretag med liknande regler som de som anges i artiklarna 29, 30 och 32 i direktiv 2006/43/EG. Därför är det lämpligt att betrakta systemen för offentlig tillsyn, kvalitetssäkring, utredningar och påföljder för revisorer och revisionsföretag i dessa tredjeländer som likvärdiga med systemen för offentlig tillsyn, kvalitetssäkring, utredningar och påföljder för revisorer och revisionsföretag i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(4)

Denna bedömning visar att Australien, Kanada, Kina, Kroatien, Japan, Singapore, Sydafrika, Sydkorea och Schweiz har system för offentlig tillsyn, kvalitetssäkring, utredningar och påföljder för revisorer och revisionsföretag med liknande regler som de som anges i artiklarna 29, 30 och 32 i direktiv 2006/43/EG. Därför är det lämpligt att betrakta systemen för offentlig tillsyn, kvalitetssäkring, utredningar och påföljder för revisorer och revisionsföretag i dessa tredjeländer som likvärdiga med systemen för offentlig tillsyn, kvalitetssäkring, utredningar och påföljder för revisorer och revisionsföretag i medlemsstaterna.

| (5) | Vad gäller Sydafrika så kräver landets lagstiftning förhandsgodkännande från revisorerna eller revisionsföretagen för att Sydafrikas behöriga myndigheter ska kunna överföra uppgifter till de behöriga myndigheterna i en medlemsstat. Detta krav på förhandsgodkännande kan vålla svårigheter med det konkreta genomförandet av artikel 46.1 i direktiv 2006/43/EG. Därför bör medlemsstaternas behöriga myndigheter fram till dess att de nödvändiga förändringarna gjorts i Sydafrikas lagstiftning kräva att revisorer och revisionsföretag avstår från sin rätt till förhandsmedgivande vid registreringen av revisorer och revisionsföretag som tillhandahåller revisionsberättelser för företag som är registrerade i Sydafrika. |
| --- | --- |

(5)

Vad gäller Sydafrika så kräver landets lagstiftning förhandsgodkännande från revisorerna eller revisionsföretagen för att Sydafrikas behöriga myndigheter ska kunna överföra uppgifter till de behöriga myndigheterna i en medlemsstat. Detta krav på förhandsgodkännande kan vålla svårigheter med det konkreta genomförandet av artikel 46.1 i direktiv 2006/43/EG. Därför bör medlemsstaternas behöriga myndigheter fram till dess att de nödvändiga förändringarna gjorts i Sydafrikas lagstiftning kräva att revisorer och revisionsföretag avstår från sin rätt till förhandsmedgivande vid registreringen av revisorer och revisionsföretag som tillhandahåller revisionsberättelser för företag som är registrerade i Sydafrika.

| (6) | Förenta staterna har ett system för offentlig tillsyn, kvalitetssäkring, utredningar och påföljder för revisorer och revisionsföretag med liknande regler som de som anges i artiklarna 29, 30 och 32 i direktiv 2006/43/EG. För närvarande anser dock inte de behöriga myndigheterna i Förenta staterna att det slutliga målet för samarbete med medlemsstater är att skapa ömsesidigt förtroende med medlemsstaternas behöriga myndigheter för systemen för offentlig tillsyn, kvalitetssäkring, utredningar och påföljder för revisorer och revisionsföretag. Så länge inget ömsesidigt förtroende föreligger kan medlemsstaterna inte tillämpa artikel 46.1 fullt ut på permanent basis för revisorer och revisionsföretag som avger revisionsberättelser beträffande årsbokslut eller sammanställd redovisning för bolag som är registrerade i Förenta staterna. Därför bör systemen för offentlig tillsyn, kvalitetssäkring, utredningar och påföljder för revisorer och revisionsföretag som är registrerade i Förenta staterna ses över i syfte att bedöma vilka framsteg som gjorts i fråga om att uppnå ömsesidigt förtroende. Av dessa skäl bör detta beslut tidsbegränsas och upphöra att gälla den 31 juli 2013 vad gäller offentlig tillsyn, kvalitetssäkring, utredningar och påföljder för revisorer och revisionsorgan i Förenta staterna. |
| --- | --- |

(6)

Förenta staterna har ett system för offentlig tillsyn, kvalitetssäkring, utredningar och påföljder för revisorer och revisionsföretag med liknande regler som de som anges i artiklarna 29, 30 och 32 i direktiv 2006/43/EG. För närvarande anser dock inte de behöriga myndigheterna i Förenta staterna att det slutliga målet för samarbete med medlemsstater är att skapa ömsesidigt förtroende med medlemsstaternas behöriga myndigheter för systemen för offentlig tillsyn, kvalitetssäkring, utredningar och påföljder för revisorer och revisionsföretag. Så länge inget ömsesidigt förtroende föreligger kan medlemsstaterna inte tillämpa artikel 46.1 fullt ut på permanent basis för revisorer och revisionsföretag som avger revisionsberättelser beträffande årsbokslut eller sammanställd redovisning för bolag som är registrerade i Förenta staterna. Därför bör systemen för offentlig tillsyn, kvalitetssäkring, utredningar och påföljder för revisorer och revisionsföretag som är registrerade i Förenta staterna ses över i syfte att bedöma vilka framsteg som gjorts i fråga om att uppnå ömsesidigt förtroende. Av dessa skäl bör detta beslut tidsbegränsas och upphöra att gälla den 31 juli 2013 vad gäller offentlig tillsyn, kvalitetssäkring, utredningar och påföljder för revisorer och revisionsorgan i Förenta staterna.

| (7) | Så snart kommissionen har fattat beslut om att systemen för offentlig tillsyn, kvalitetssäkring, utredningar och påföljder för revisorer och revisionsföretag i ett tredjeland eller territorium är likvärdigt för de syften som avses i artikel 46.1 i direktiv 2006/43/EG kan medlemsstaterna bortse från eller ändra kraven i artikel 45.1 och 45.3 i direktivet för revisorer och revisionsföretag från dessa tredjeländer eller territorier. Villkoren för när man kan bortse från eller ändra kraven i artikel 45.1 och 45.3 måste fastställas i en överenskommelse om samarbete enligt artikel 46.3 i direktiv 2006/43/EG, som sluts mellan medlemsstaten och det berörda tredjelandet eller territoriet, och delges kommissionen. |
| --- | --- |

(7)

Så snart kommissionen har fattat beslut om att systemen för offentlig tillsyn, kvalitetssäkring, utredningar och påföljder för revisorer och revisionsföretag i ett tredjeland eller territorium är likvärdigt för de syften som avses i artikel 46.1 i direktiv 2006/43/EG kan medlemsstaterna bortse från eller ändra kraven i artikel 45.1 och 45.3 i direktivet för revisorer och revisionsföretag från dessa tredjeländer eller territorier. Villkoren för när man kan bortse från eller ändra kraven i artikel 45.1 och 45.3 måste fastställas i en överenskommelse om samarbete enligt artikel 46.3 i direktiv 2006/43/EG, som sluts mellan medlemsstaten och det berörda tredjelandet eller territoriet, och delges kommissionen.

| (8) | Abu Dhabi, Brasilien, det internationella finanscentrumet Dubai, Guernsey, Hongkong, Indien, Indonesien, Isle of Man, Jersey, Malaysia, Mauritius, Ryssland, Taiwan, Thailand och Turkiet har infört eller håller på att införa system för offentlig tillsyn, kvalitetssäkring, utredningar och påföljder för revisorer och revisionsföretag. Det finns dock inte tillräckligt med information om hur dessa system fungerar och vilka regler som gäller. För att en bedömning ska kunna göras i syfte att fatta ett slutligt beslut om likvärdighet för dessa system måste mer information erhållas från dessa tredjeländer och territorier. Det är därför lämpligt att förlänga den övergångsperiod som beviljats genom beslut 2008/627/EG när det gäller revisorer och revisionsföretag som avger revisionsberättelser beträffande årsbokslut eller sammanställd redovisning för bolag som är registrerade i dessa tredjeländer och territorier. |
| --- | --- |

(8)

Abu Dhabi, Brasilien, det internationella finanscentrumet Dubai, Guernsey, Hongkong, Indien, Indonesien, Isle of Man, Jersey, Malaysia, Mauritius, Ryssland, Taiwan, Thailand och Turkiet har infört eller håller på att införa system för offentlig tillsyn, kvalitetssäkring, utredningar och påföljder för revisorer och revisionsföretag. Det finns dock inte tillräckligt med information om hur dessa system fungerar och vilka regler som gäller. För att en bedömning ska kunna göras i syfte att fatta ett slutligt beslut om likvärdighet för dessa system måste mer information erhållas från dessa tredjeländer och territorier. Det är därför lämpligt att förlänga den övergångsperiod som beviljats genom beslut 2008/627/EG när det gäller revisorer och revisionsföretag som avger revisionsberättelser beträffande årsbokslut eller sammanställd redovisning för bolag som är registrerade i dessa tredjeländer och territorier.

| (9) | Egypten omfattades inte av beslut 2008/627/EG, men har senare infört system för offentlig tillsyn, kvalitetssäkring, utredningar och påföljder för revisorer och revisionsföretag. För att en bedömning ska kunna göras i syfte att fatta ett slutligt beslut om likvärdighet för Egypten måste mer information erhållas från detta tredjeland. Det är därför lämpligt att låta övergångsperioden omfatta revisorer och revisionsföretag som avger revisionsberättelser beträffande årsbokslut eller sammanställd redovisning för bolag som är registrerade i Egypten. |
| --- | --- |

(9)

Egypten omfattades inte av beslut 2008/627/EG, men har senare infört system för offentlig tillsyn, kvalitetssäkring, utredningar och påföljder för revisorer och revisionsföretag. För att en bedömning ska kunna göras i syfte att fatta ett slutligt beslut om likvärdighet för Egypten måste mer information erhållas från detta tredjeland. Det är därför lämpligt att låta övergångsperioden omfatta revisorer och revisionsföretag som avger revisionsberättelser beträffande årsbokslut eller sammanställd redovisning för bolag som är registrerade i Egypten.

| (10) | Bermuda, Caymanöarna, Israel och Nya Zeeland har ännu inte infört några system för offentlig tillsyn, kvalitetssäkring, utredningar och påföljder för revisorer och revisionsföretag. Dessa tredjeländer och territorier har dock gjort tydliga offentliga åtaganden gentemot kommissionen och lagt fram konkreta handlingsplaner för att införa system för offentlig tillsyn, kvalitetssäkring, utredningar och påföljder för revisorer och revisionsföretag med regler som är likvärdiga med de som anges i artiklarna 29, 30 och 32 i direktiv 2006/43/EG. Det är därför lämpligt att förlänga den övergångsperiod som beviljats genom beslut 2008/627/EG när det gäller revisorer och revisionsföretag som avger revisionsberättelser beträffande årsbokslut eller sammanställd redovisning för bolag som är registrerade i dessa tredjeländer och territorier. Kommissionen bör emellertid ändå se över de framsteg som gjorts i dessa länder och territorier under 2011 för att genomdriva lagstiftning som inför offentlig kontroll, kvalitetssäkring, system för kontroll och sanktioner för revisorer och revisionsföretag, och bedöma behovet av att förkorta övergångsperioden för dessa tredjeländer och territorier. |
| --- | --- |

(10)

Bermuda, Caymanöarna, Israel och Nya Zeeland har ännu inte infört några system för offentlig tillsyn, kvalitetssäkring, utredningar och påföljder för revisorer och revisionsföretag. Dessa tredjeländer och territorier har dock gjort tydliga offentliga åtaganden gentemot kommissionen och lagt fram konkreta handlingsplaner för att införa system för offentlig tillsyn, kvalitetssäkring, utredningar och påföljder för revisorer och revisionsföretag med regler som är likvärdiga med de som anges i artiklarna 29, 30 och 32 i direktiv 2006/43/EG. Det är därför lämpligt att förlänga den övergångsperiod som beviljats genom beslut 2008/627/EG när det gäller revisorer och revisionsföretag som avger revisionsberättelser beträffande årsbokslut eller sammanställd redovisning för bolag som är registrerade i dessa tredjeländer och territorier. Kommissionen bör emellertid ändå se över de framsteg som gjorts i dessa länder och territorier under 2011 för att genomdriva lagstiftning som inför offentlig kontroll, kvalitetssäkring, system för kontroll och sanktioner för revisorer och revisionsföretag, och bedöma behovet av att förkorta övergångsperioden för dessa tredjeländer och territorier.

| (11) | Revisorer och revisionsföretag som avger revisionsberättelser beträffande årsbokslut eller sammanställd redovisning för bolag som är registrerade i Argentina, Bahamas, Chile, Kazakstan, Marocko, Mexiko, Pakistan och Ukraina omfattades av den övergångsperiod som beviljades genom beslut 2008/627/EG. Därefter har dessa länder inte lämnat någon information om sina system för revisionstillsyn. Mot bakgrund av detta tycks dessa tredjeländer inte vilja få sina revisionsregler erkända av kommissionen som likvärdiga med systemen för offentlig tillsyn, kvalitetssäkring, utredningar och påföljder för revisorer och revisionsföretag i medlemsstaterna. Därför bör den övergångsperiod som beviljats dem genom beslut 2008/627/EG när det gäller revisorer och revisionsföretag som avger revisionsberättelser beträffande årsbokslut eller sammanställd redovisning för bolag som är registrerade i dessa tredjeländer inte förlängas. |
| --- | --- |

(11)

Revisorer och revisionsföretag som avger revisionsberättelser beträffande årsbokslut eller sammanställd redovisning för bolag som är registrerade i Argentina, Bahamas, Chile, Kazakstan, Marocko, Mexiko, Pakistan och Ukraina omfattades av den övergångsperiod som beviljades genom beslut 2008/627/EG. Därefter har dessa länder inte lämnat någon information om sina system för revisionstillsyn. Mot bakgrund av detta tycks dessa tredjeländer inte vilja få sina revisionsregler erkända av kommissionen som likvärdiga med systemen för offentlig tillsyn, kvalitetssäkring, utredningar och påföljder för revisorer och revisionsföretag i medlemsstaterna. Därför bör den övergångsperiod som beviljats dem genom beslut 2008/627/EG när det gäller revisorer och revisionsföretag som avger revisionsberättelser beträffande årsbokslut eller sammanställd redovisning för bolag som är registrerade i dessa tredjeländer inte förlängas.

| (12) | För att skydda investerarna bör revisorer och revisionsföretag som avger revisionsberättelser beträffande årsbokslut eller sammanställd redovisning för bolag som är registrerade i de tredjeländer som förtecknas i bilagan till detta beslut endast kunna fortsätta att bedriva sin verksamhet i Europeiska unionen under övergångsperioden utan att vara registrerade i enlighet med artikel 45 i direktiv 2006/43/EG på villkor att de lämnar erforderlig information. Om de lämnar denna information bör dessa revisorer och revisionsföretag kunna fortsätta att avge revisionsberättelser beträffande årsbokslut eller sammanställd redovisning för räkenskapsår som börjar under perioden 2 juli 2010–31 juli 2012. Detta beslut bör inte inverka på medlemsstaternas rätt att tillämpa sina system för utredningar och påföljder på sådana revisorer och revisionsföretag. |
| --- | --- |

(12)

För att skydda investerarna bör revisorer och revisionsföretag som avger revisionsberättelser beträffande årsbokslut eller sammanställd redovisning för bolag som är registrerade i de tredjeländer som förtecknas i bilagan till detta beslut endast kunna fortsätta att bedriva sin verksamhet i Europeiska unionen under övergångsperioden utan att vara registrerade i enlighet med artikel 45 i direktiv 2006/43/EG på villkor att de lämnar erforderlig information. Om de lämnar denna information bör dessa revisorer och revisionsföretag kunna fortsätta att avge revisionsberättelser beträffande årsbokslut eller sammanställd redovisning för räkenskapsår som börjar under perioden 2 juli 2010–31 juli 2012. Detta beslut bör inte inverka på medlemsstaternas rätt att tillämpa sina system för utredningar och påföljder på sådana revisorer och revisionsföretag.

| (13) | Om ett företag som är registrerat i något av de tredjeländer eller territorier som förtecknas i artikel 1 i detta beslut och vars överlåtbara värdepapper är upptagna till handel på en reglerad marknad i en medlemsstat, men inte i det berörda tredjelandet eller territoriet där företaget är registrerat, bör medlemsstaterna se till att alla revisionsuppdrag avseende detta företags finansiella redogörelser omfattas av de ordningar för samarbete som överenskommits med det berörda tredjelandet eller territoriet för att fastställa vilka system för offentlig tillsyn, kvalitetssäkring, utredningar och påföljder som ska gälla för revisorer i sådana företag. Om en revisor eller ett revisionsföretag från en annan medlemsstat åtar sig sådana revisionsuppdrag bör medlemsstaterna samarbeta för att se till att revisionsuppdraget omfattas av något av deras system för offentlig tillsyn, kvalitetssäkring, utredningar och påföljder. |
| --- | --- |

(13)

Om ett företag som är registrerat i något av de tredjeländer eller territorier som förtecknas i artikel 1 i detta beslut och vars överlåtbara värdepapper är upptagna till handel på en reglerad marknad i en medlemsstat, men inte i det berörda tredjelandet eller territoriet där företaget är registrerat, bör medlemsstaterna se till att alla revisionsuppdrag avseende detta företags finansiella redogörelser omfattas av de ordningar för samarbete som överenskommits med det berörda tredjelandet eller territoriet för att fastställa vilka system för offentlig tillsyn, kvalitetssäkring, utredningar och påföljder som ska gälla för revisorer i sådana företag. Om en revisor eller ett revisionsföretag från en annan medlemsstat åtar sig sådana revisionsuppdrag bör medlemsstaterna samarbeta för att se till att revisionsuppdraget omfattas av något av deras system för offentlig tillsyn, kvalitetssäkring, utredningar och påföljder.

| (14) | Om ett företag som är registrerat i något av de tredjeländer eller territorier som förtecknas i bilagan till detta beslut och vars överlåtbara värdepapper är upptagna till handel på en reglerad marknad i en medlemsstat, men inte i det berörda tredjelandet eller territoriet där företaget är registrerat, bör medlemsstaterna samarbeta med det berörda tredjelandet eller territoriet se till att alla revisionsuppdrag avseende detta företags finansiella redogörelser omfattas av ett system för offentlig tillsyn, kvalitetssäkring, utredningar och påföljder som ska gälla för revisorer i sådana företag. Om en revisor eller ett revisionsföretag från en annan medlemsstat åtar sig sådana revisionsuppdrag bör medlemsstaterna samarbeta för att se till att revisionsuppdraget omfattas av något av deras system för offentlig tillsyn, kvalitetssäkring, utredningar och påföljder. |
| --- | --- |

(14)

Om ett företag som är registrerat i något av de tredjeländer eller territorier som förtecknas i bilagan till detta beslut och vars överlåtbara värdepapper är upptagna till handel på en reglerad marknad i en medlemsstat, men inte i det berörda tredjelandet eller territoriet där företaget är registrerat, bör medlemsstaterna samarbeta med det berörda tredjelandet eller territoriet se till att alla revisionsuppdrag avseende detta företags finansiella redogörelser omfattas av ett system för offentlig tillsyn, kvalitetssäkring, utredningar och påföljder som ska gälla för revisorer i sådana företag. Om en revisor eller ett revisionsföretag från en annan medlemsstat åtar sig sådana revisionsuppdrag bör medlemsstaterna samarbeta för att se till att revisionsuppdraget omfattas av något av deras system för offentlig tillsyn, kvalitetssäkring, utredningar och påföljder.

| (15) | Under övergångsperioden bör medlemsstaterna inte fatta några likvärdighetsbeslut på nationell nivå. Det faktum att revisorer och revisionsföretag som avger revisionsberättelser beträffande årsbokslut eller sammanställd redovisning för bolag som är registrerade i de tredjeländer och territorier som förtecknas i bilagan till detta beslut enligt detta beslut kan fortsätta att bedriva sin revisionsverksamhet avseende de bolag som avses i artikel 45 i direktiv 2006/43/EG bör inte förhindra att medlemsstaterna gör överenskommelser om samarbete om enskilda kvalitetssäkringsförfaranden mellan de behöriga myndigheterna i en medlemsstat och de behöriga myndigheterna i ett tredjeland eller territorium. |
| --- | --- |

(15)

Under övergångsperioden bör medlemsstaterna inte fatta några likvärdighetsbeslut på nationell nivå. Det faktum att revisorer och revisionsföretag som avger revisionsberättelser beträffande årsbokslut eller sammanställd redovisning för bolag som är registrerade i de tredjeländer och territorier som förtecknas i bilagan till detta beslut enligt detta beslut kan fortsätta att bedriva sin revisionsverksamhet avseende de bolag som avses i artikel 45 i direktiv 2006/43/EG bör inte förhindra att medlemsstaterna gör överenskommelser om samarbete om enskilda kvalitetssäkringsförfaranden mellan de behöriga myndigheterna i en medlemsstat och de behöriga myndigheterna i ett tredjeland eller territorium.

| (16) | Kommissionen bör övervaka övergångsförfarandena och de framsteg som görs av de tredjeländer och territorier som har fått en övergångsperiod beviljad eller förlängd. Efter övergångsperiodens slut kan kommissionen fatta beslut om likvärdighet för systemen för offentlig tillsyn, kvalitetssäkring, utredningar och påföljder för revisorer och revisionsföretag i de berörda tredjeländerna och territorierna. Kommissionen bör granska om medlemsstaterna haft problem med att uppnå likvärdighetserkännande av de tredjeländer och territorier som berörs av detta beslut för sina system för offentlig tillsyn, kvalitetssäkring, utredningar och påföljder för revisorer och revisionsföretag. |
| --- | --- |

(16)

Kommissionen bör övervaka övergångsförfarandena och de framsteg som görs av de tredjeländer och territorier som har fått en övergångsperiod beviljad eller förlängd. Efter övergångsperiodens slut kan kommissionen fatta beslut om likvärdighet för systemen för offentlig tillsyn, kvalitetssäkring, utredningar och påföljder för revisorer och revisionsföretag i de berörda tredjeländerna och territorierna. Kommissionen bör granska om medlemsstaterna haft problem med att uppnå likvärdighetserkännande av de tredjeländer och territorier som berörs av detta beslut för sina system för offentlig tillsyn, kvalitetssäkring, utredningar och påföljder för revisorer och revisionsföretag.

| (17) | De åtgärder som fastställs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats i enlighet med artikel 48.1 i direktiv 2006/43/EG. |
| --- | --- |

(17)

De åtgärder som fastställs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats i enlighet med artikel 48.1 i direktiv 2006/43/EG.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

För de syften som avses i artikel 46.1 i direktiv 2006/43/EG ska systemen för offentlig tillsyn, kvalitetssäkring, utredningar och påföljder för revisorer och revisionsföretag i nedanstående tredjeländer betraktas som likvärdiga med medlemsstaternas system för offentlig tillsyn, kvalitetssäkring, utredningar och påföljder för revisorer och revisionsföretag vad gäller verksamheter som utförs av vissa revisorer och revisionsföretag beträffande årsbokslut eller sammanställd redovisning för räkenskapsår från och med den 2 juli 2010:

| 1. | Australien |
| --- | --- |

1.

Australien

| 2. | Kanada |
| --- | --- |

2.

Kanada

| 3. | Kina |
| --- | --- |

3.

Kina

| 4. | Kroatien |
| --- | --- |

4.

Kroatien

| 5. | Japan |
| --- | --- |

5.

Japan

| 6. | Singapore |
| --- | --- |

6.

Singapore

| 7. | Sydafrika |
| --- | --- |

7.

Sydafrika

| 8. | Sydkorea |
| --- | --- |

8.

Sydkorea

| 9. | Schweiz |
| --- | --- |

9.

Schweiz

| 10. | Amerikas förenta stater |
| --- | --- |

10.

Amerikas förenta stater

Artikel 2

1.   En medlemsstat ska inte tillämpa artikel 45 i direktiv 2006/43/EG på revisorer och revisionsföretag som avger revisionsberättelser beträffande årsbokslut eller sammanställd redovisning för bolag som är registrerade i de tredjeländer och territorier som förtecknas i bilagan till detta beslut, enligt artikel 45.1 i direktivet, på räkenskapsår som börjar under perioden 2 juli 2010–31 juli 2012 om revisorn eller revisionsföretaget i fråga lämnar samtliga nedanstående uppgifter till de behöriga myndigheterna i medlemsstaten:

| a) | Revisorns eller revisionsföretagets namn och adress och information om dess juridiska struktur. |
| --- | --- |

a)

Revisorns eller revisionsföretagets namn och adress och information om dess juridiska struktur.

| b) | En beskrivning av eventuella nätverk som revisorn eller revisionsföretaget tillhör. |
| --- | --- |

b)

En beskrivning av eventuella nätverk som revisorn eller revisionsföretaget tillhör.

| c) | De revisionsregler och oberoendekrav som har tillämpats vid revisionen i fråga. |
| --- | --- |

c)

De revisionsregler och oberoendekrav som har tillämpats vid revisionen i fråga.

| d) | En beskrivning av revisionsföretagets interna system för kvalitetskontroll. |
| --- | --- |

d)

En beskrivning av revisionsföretagets interna system för kvalitetskontroll.

| e) | Uppgift om huruvida kvalitetssäkringskontroller av revisorn eller revisionsföretaget har utförts, när den senaste kontrollen gjordes, och, såvida dessa uppgifter inte tillhandahålls av tredjelandets behöriga myndighet, erforderlig information om resultatet av kontrollen. Om informationen om resultatet av den senaste kvalitetssäkringskontrollen inte är offentlig ska medlemsstaternas behöriga myndigheter behandla informationen konfidentiellt. |
| --- | --- |

e)

Uppgift om huruvida kvalitetssäkringskontroller av revisorn eller revisionsföretaget har utförts, när den senaste kontrollen gjordes, och, såvida dessa uppgifter inte tillhandahålls av tredjelandets behöriga myndighet, erforderlig information om resultatet av kontrollen. Om informationen om resultatet av den senaste kvalitetssäkringskontrollen inte är offentlig ska medlemsstaternas behöriga myndigheter behandla informationen konfidentiellt.

2.   Medlemsstaterna ska offentliggöra namn och adress för de revisorer och revisionsföretag som avger revisionsberättelser beträffande årsbokslut eller sammanställd redovisning för bolag som är registrerade i de tredjeländer och territorier som förtecknas i bilagan till detta beslut och det faktum att systemen för offentlig tillsyn, kvalitetssäkring, utredningar och påföljder i dessa länder och territorier ännu inte har erkänts som likvärdiga enligt artikel 46.2 i direktiv 2006/43/EG. I dessa syften får de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna enligt artikel 45 i direktiv 2006/43/EG också registrera de revisorer och revisionsföretag som avger revisionsberättelser beträffande årsbokslut eller sammanställd redovisning för bolag som är registrerade i de tredjeländer och territorier som förtecknas i bilagan till detta beslut.

3.   Trots vad som sägs i punkt 1 får medlemsstaterna tillämpa sina system för utredningar och påföljder på de revisorer och revisionsföretag som avger revisionsberättelser beträffande årsbokslut eller sammanställd redovisning för bolag som är registrerade i de tredjeländer och territorier som förtecknas i bilagan.

4.   Punkt 1 ska inte förhindra att överenskommelser om samarbete om kvalitetssäkringsförfaranden görs mellan de behöriga myndigheterna i en medlemsstat och de behöriga myndigheterna i ett tredjeland eller territorium som förtecknas i bilagan, under förutsättning att samtliga nedanstående kriterier är uppfyllda:

| a) | Överenskommelsen gäller utförandet av kvalitetssäkringskontroller på grundval av likabehandling. |
| --- | --- |

a)

Överenskommelsen gäller utförandet av kvalitetssäkringskontroller på grundval av likabehandling.

| b) | Kommissionen har informerats i förväg. |
| --- | --- |

b)

Kommissionen har informerats i förväg.

| c) | Ett beslut av kommissionen i enlighet med artikel 47 i direktiv 2006/43/EG föregrips inte. |
| --- | --- |

c)

Ett beslut av kommissionen i enlighet med artikel 47 i direktiv 2006/43/EG föregrips inte.

Artikel 3

Kommissionen ska övervaka situationen i de tredjeländer och territorier som förtecknas i bilagan. Kommissionen ska i synnerhet övervaka att de behöriga administrativa myndigheterna i de tredjeländer och territorier som förtecknas i bilagan och som har gjort offentliga åtaganden gentemot kommissionen om att införa system för offentlig tillsyn, kvalitetssäkring, utredningar och påföljder för revisorer och revisionsföretag har infört sådana system, på grundval av följande principer:

| a) | De är oberoende i förhållande till revisionsbranschen. |
| --- | --- |

a)

De är oberoende i förhållande till revisionsbranschen.

| b) | De garanterar en tillfredsställande tillsyn över revisionen av börsnoterade företag. |
| --- | --- |

b)

De garanterar en tillfredsställande tillsyn över revisionen av börsnoterade företag.

| c) | Tillämpningen av systemen är överblickbar och garanterar tillförlitliga resultat av kvalitetssäkringskontrollerna. |
| --- | --- |

c)

Tillämpningen av systemen är överblickbar och garanterar tillförlitliga resultat av kvalitetssäkringskontrollerna.

| d) | Systemen kan på ett effektivt sätt kompletteras med utredningar och påföljder. |
| --- | --- |

d)

Systemen kan på ett effektivt sätt kompletteras med utredningar och påföljder.

Vad gäller Bermuda, Caymanöarna o, Israel och Nya Zeeland ska kommissionen i synnerhet se över de framsteg som gjorts i genomförandelagstiftning för att införa offentlig kontroll, kvalitetssäkring, system för kontroll och sanktioner för revisorer och revisionsföretag under 2011. Vid behov ska kommissionen ändra bilagan till detta beslut i enlighet med vad som därvid framkommer.

Artikel 4

Artikel 1.10 ska upphöra att gälla från och med den 31 juli 2013.

Artikel 5

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 19 januari 2011.

På kommissionens vägnar

Michel BARNIER

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 157, 9.6.2006, s. 87.

1

(2)  EUT L 202, 31.7.2008, s. 70.

2

---

BILAGA

FÖRTECKNING ÖVER TREDJELÄNDER OCH TERRITORIER

| | Abu Dhabi |
| --- | --- |

Abu Dhabi

| | Bermuda |
| --- | --- |

Bermuda

| | Brasilien |
| --- | --- |

Brasilien

| | Caymanöarna |
| --- | --- |

Caymanöarna

| | Det internationella finanscentrumet Dubai |
| --- | --- |

Det internationella finanscentrumet Dubai

| | Egypten |
| --- | --- |

Egypten

| | Guernsey |
| --- | --- |

Guernsey

| | Hongkong |
| --- | --- |

Hongkong

| | Indien |
| --- | --- |

Indien

| | Indonesien |
| --- | --- |

Indonesien

| | Isle of Man |
| --- | --- |

Isle of Man

| | Israel |
| --- | --- |

Israel

| | Jersey |
| --- | --- |

Jersey

| | Malaysia |
| --- | --- |

Malaysia

| | Mauritius |
| --- | --- |

Mauritius

| | Nya Zeeland |
| --- | --- |

Nya Zeeland

| | Ryssland |
| --- | --- |

Ryssland

| | Taiwan |
| --- | --- |

Taiwan

| | Thailand |
| --- | --- |

Thailand

| | Turkiet |
| --- | --- |

Turkiet

---

| 20.1.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 15/17 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 15/17

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 19 januari 2011

om avslutande av antisubventionsförfarandet rörande import av renad tereftalsyra och salter av tereftalsyra med ursprung i Thailand

(2011/31/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 597/2009 av den 11 juni 2009 om skydd mot subventionerad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 14,

efter samråd med rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

1.1   Inledande

| (1) | Den 22 december 2009 meddelade kommissionen genom ett tillkännagivande (nedan kallat tillkännagivandet om inledande) i Europeiska unionens officiella tidning
   (2) att man inledde ett antisubventionsförfarande rörande import till unionen av renad tereftalsyra och salter av tereftalsyra (nedan kallade PTA) med ursprung i Thailand (nedan även kallat det berörda landet). |
| --- | --- |

(1)

Den 22 december 2009 meddelade kommissionen genom ett tillkännagivande (nedan kallat tillkännagivandet om inledande) i Europeiska unionens officiella tidning
   (2) att man inledde ett antisubventionsförfarande rörande import till unionen av renad tereftalsyra och salter av tereftalsyra (nedan kallade PTA) med ursprung i Thailand (nedan även kallat det berörda landet).

| (2) | Antisubventionsförfarandet inleddes efter ett klagomål ingett den 13 november 2009 av BP Aromatics Limited NV och CEPSA Quimica SA (nedan kallade klagandena), som svarar för en betydande del, i detta fall mer än 50 %, av unionens sammanlagda tillverkning av PTA. Klagomålet innehöll prima facie-bevisning för subventionering av den berörda produkten med ursprung i det berörda landet och för därav vållad väsentlig skada som ansågs tillräcklig för att motivera att ett förfarande inleddes. |
| --- | --- |

(2)

Antisubventionsförfarandet inleddes efter ett klagomål ingett den 13 november 2009 av BP Aromatics Limited NV och CEPSA Quimica SA (nedan kallade klagandena), som svarar för en betydande del, i detta fall mer än 50 %, av unionens sammanlagda tillverkning av PTA. Klagomålet innehöll prima facie-bevisning för subventionering av den berörda produkten med ursprung i det berörda landet och för därav vållad väsentlig skada som ansågs tillräcklig för att motivera att ett förfarande inleddes.

| (3) | Samma dag meddelade kommissionen genom ett tillkännagivande i Europeiska unionens officiella tidning
   (3) att man inledde ett antidumpningsförfarande rörande import till unionen av PTA med ursprung i Thailand. Den undersökningen har avslutats genom kommissionens beslut 2011/32/EU (4). |
| --- | --- |

(3)

Samma dag meddelade kommissionen genom ett tillkännagivande i Europeiska unionens officiella tidning
   (3) att man inledde ett antidumpningsförfarande rörande import till unionen av PTA med ursprung i Thailand. Den undersökningen har avslutats genom kommissionens beslut 2011/32/EU (4).

| (4) | Innan förfarandet inleddes underrättade kommissionen i enlighet med artikel 10.7 i grundförordningen den thailändska regeringen om att man hade tagit emot ett vederbörligen underbyggt klagomål enligt vilket subventionerad import av PTA med ursprung i Thailand vållade unionsindustrin väsentlig skada. Den thailändska regeringen inbjöds till samråd för att klargöra situationen beträffande innehållet i klagomålet och för att finna en gemensam lösning. Den thailändska regeringen godtog erbjudandet om samråd, som därefter hölls. Vid samrådet kunde ingen gemensam lösning nås. Man beaktade dock synpunkterna från de thailändska myndigheterna när det gäller påståendena i klagomålet om att stödsystemen inte var utjämningsbara. Under samrådet inkom inlagor från den thailändska regeringen. |
| --- | --- |

(4)

Innan förfarandet inleddes underrättade kommissionen i enlighet med artikel 10.7 i grundförordningen den thailändska regeringen om att man hade tagit emot ett vederbörligen underbyggt klagomål enligt vilket subventionerad import av PTA med ursprung i Thailand vållade unionsindustrin väsentlig skada. Den thailändska regeringen inbjöds till samråd för att klargöra situationen beträffande innehållet i klagomålet och för att finna en gemensam lösning. Den thailändska regeringen godtog erbjudandet om samråd, som därefter hölls. Vid samrådet kunde ingen gemensam lösning nås. Man beaktade dock synpunkterna från de thailändska myndigheterna när det gäller påståendena i klagomålet om att stödsystemen inte var utjämningsbara. Under samrådet inkom inlagor från den thailändska regeringen.

1.2   Parter som berörs av förfarandet

| (5) | Kommissionen underrättade officiellt klagandena, andra kända tillverkare i unionen, de kända exporterande tillverkarna i Thailand, företrädarna för det berörda exportlandet samt kända importörer och användare om inledandet av förfarandet. De berörda parterna gavs tillfälle att inom tidsfristen i tillkännagivandet om inledande lämna skriftliga synpunkter och begära att bli hörda. Alla berörda parter som begärde att bli hörda och som visade att det fanns särskilda skäl att höra dem gavs tillfälle att bli hörda. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen underrättade officiellt klagandena, andra kända tillverkare i unionen, de kända exporterande tillverkarna i Thailand, företrädarna för det berörda exportlandet samt kända importörer och användare om inledandet av förfarandet. De berörda parterna gavs tillfälle att inom tidsfristen i tillkännagivandet om inledande lämna skriftliga synpunkter och begära att bli hörda. Alla berörda parter som begärde att bli hörda och som visade att det fanns särskilda skäl att höra dem gavs tillfälle att bli hörda.

| (6) | Kommissionen sände frågeformulär till myndigheterna i exportlandet, klagandena, andra kända tillverkare i unionen, de kända exporterande tillverkarna i Thailand samt de kända importörerna och användarna av den berörda produkten liksom till alla andra parter som begärde ett frågeformulär inom tidsfristerna i tillkännagivandet om inledande. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen sände frågeformulär till myndigheterna i exportlandet, klagandena, andra kända tillverkare i unionen, de kända exporterande tillverkarna i Thailand samt de kända importörerna och användarna av den berörda produkten liksom till alla andra parter som begärde ett frågeformulär inom tidsfristerna i tillkännagivandet om inledande.

| (7) | Besvarade frågeformulär inkom från de thailändska myndigheterna, de tre kända thailändska exporterande tillverkarna, tre tillverkare i unionen, en importör i unionen och fem användare i unionen. |
| --- | --- |

(7)

Besvarade frågeformulär inkom från de thailändska myndigheterna, de tre kända thailändska exporterande tillverkarna, tre tillverkare i unionen, en importör i unionen och fem användare i unionen.

| (8) | Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som ansågs nödvändiga för fastställandet av subventionering, därav vållad skada och unionens intresse. |
| --- | --- |

(8)

Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som ansågs nödvändiga för fastställandet av subventionering, därav vållad skada och unionens intresse.

| (9) | Kontrollbesök gjordes på plats hos följande statliga myndighet:
  Office of Board of Investment, Bangkok, Thailand |
| --- | --- |

(9)

Kontrollbesök gjordes på plats hos följande statliga myndighet:

Office of Board of Investment, Bangkok, Thailand

| (10) | Kontrollbesök gjordes på plats hos följande företag:






  a) | Tillverkare i unionen






  — | BP Aromatics Limited NV, Geel, Belgien |
| --- | --- | --- | --- |

(10)

Kontrollbesök gjordes på plats hos följande företag:

a)

Tillverkare i unionen

—

BP Aromatics Limited NV, Geel, Belgien

| — | CEPSA Química, SA, Madrid, Spanien |
| --- | --- |

—

CEPSA Química, SA, Madrid, Spanien

| — | Lotte Chemical UK Ltd (tidigare Artenius), Wilton, Redcar, Förenade kungariket |
| --- | --- |

—

Lotte Chemical UK Ltd (tidigare Artenius), Wilton, Redcar, Förenade kungariket

| b) | Importörer i unionen






  — | Mitsui & Co. Benelux NV, Bryssel, Belgien |
| --- | --- | --- |

b)

Importörer i unionen

—

Mitsui & Co. Benelux NV, Bryssel, Belgien

| c) | Användare i unionen






  — | DSM Powder Coating Resins BV, Zwolle, Nederländerna |
| --- | --- | --- |

c)

Användare i unionen

—

DSM Powder Coating Resins BV, Zwolle, Nederländerna

| — | M&G Polimeri Italia SpA, Patrica (Frosinone), Italien |
| --- | --- |

—

M&G Polimeri Italia SpA, Patrica (Frosinone), Italien

| — | NOVAPET SA, Barbastro (Huesca), Spanien |
| --- | --- |

—

NOVAPET SA, Barbastro (Huesca), Spanien

| — | UAB NEO Group, Klaipeda, Litauen |
| --- | --- |

—

UAB NEO Group, Klaipeda, Litauen

| d) | Exporterande tillverkare i Thailand






  — | TPT Petrochemicals Public Company Ltd, Bangkok, Thailand (nedan kallat TPT) |
| --- | --- | --- |

d)

Exporterande tillverkare i Thailand

—

TPT Petrochemicals Public Company Ltd, Bangkok, Thailand (nedan kallat TPT)

| — | TPT Petrochemicals Public Company Ltd, Rayong, Thailand (nedan kallat TPT) |
| --- | --- |

—

TPT Petrochemicals Public Company Ltd, Rayong, Thailand (nedan kallat TPT)

| — | Indorama Petrochem Ltd, Rayong, Thailand (nedan kallat Indorama) |
| --- | --- |

—

Indorama Petrochem Ltd, Rayong, Thailand (nedan kallat Indorama)

| — | Siam Mitsui PTA Company Ltd, Rayong, Thailand (nedan kallat SMPC) |
| --- | --- |

—

Siam Mitsui PTA Company Ltd, Rayong, Thailand (nedan kallat SMPC)

| (11) | Eftersom TPT och Indorama ägs av samma holdingbolag kallas de nedan Indorama-gruppen. |
| --- | --- |

(11)

Eftersom TPT och Indorama ägs av samma holdingbolag kallas de nedan Indorama-gruppen.

1.3   Undersökningsperiod och skadeundersökningsperiod

| (12) | Undersökningen av subventionering och skada omfattade perioden 1 december 2008–30 november 2009 (nedan kallad undersökningsperioden). Undersökningen av utvecklingstendenser av betydelse för bedömningen av skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2006 till och med slutet av undersökningsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden). |
| --- | --- |

(12)

Undersökningen av subventionering och skada omfattade perioden 1 december 2008–30 november 2009 (nedan kallad undersökningsperioden). Undersökningen av utvecklingstendenser av betydelse för bedömningen av skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2006 till och med slutet av undersökningsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden).

2.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

2.1   Berörd produkt

| (13) | Den berörda produkten är tereftalsyra och salter av tereftalsyra med en renhet på minst 99,5 viktprocent, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 2917 36 00 (nedan kallad den berörda produkten). |
| --- | --- |

(13)

Den berörda produkten är tereftalsyra och salter av tereftalsyra med en renhet på minst 99,5 viktprocent, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 2917 36 00 (nedan kallad den berörda produkten).

| (14) | PTA framställs genom rening av rå tereftalsyra, som är resultatet av en reaktion mellan paraxylen och ett lösningsmedel och en katalysatorlösning. |
| --- | --- |

(14)

PTA framställs genom rening av rå tereftalsyra, som är resultatet av en reaktion mellan paraxylen och ett lösningsmedel och en katalysatorlösning.

2.2   Likadan produkt

| (15) | Den berörda produkten, den PTA som tillverkas och säljs på hemmamarknaden i Thailand och den PTA som unionsindustrin tillverkar och säljer i unionen konstaterades ha samma grundläggande fysikaliska och kemiska egenskaper och användningsområden. De anses därför vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 2 c i grundförordningen. |
| --- | --- |

(15)

Den berörda produkten, den PTA som tillverkas och säljs på hemmamarknaden i Thailand och den PTA som unionsindustrin tillverkar och säljer i unionen konstaterades ha samma grundläggande fysikaliska och kemiska egenskaper och användningsområden. De anses därför vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 2 c i grundförordningen.

3.   SUBVENTIONERING

3.1   Inledning

| (16) | På grundval av uppgifterna i klagomålet och svaren på kommissionens frågeformulär undersöktes följande system, som påstods inbegripa beviljande av subventioner från en statlig myndighet:






  — | Befrielse från eller nedsättning av importtullar för maskiner. |
| --- | --- | --- |

(16)

På grundval av uppgifterna i klagomålet och svaren på kommissionens frågeformulär undersöktes följande system, som påstods inbegripa beviljande av subventioner från en statlig myndighet:

—

Befrielse från eller nedsättning av importtullar för maskiner.

| — | Befrielse från bolagsskatt. |
| --- | --- |

—

Befrielse från bolagsskatt.

| — | Befrielse från importtullar på råvaror och väsentligt material som används vid tillverkning av exportprodukter. |
| --- | --- |

—

Befrielse från importtullar på råvaror och väsentligt material som används vid tillverkning av exportprodukter.

| — | Dubbelt avdrag för transport-, el- och vattenkostnader från den beskattningsbara inkomsten under tio år från och med dagen för de första intäkterna från den understödda verksamheten. |
| --- | --- |

—

Dubbelt avdrag för transport-, el- och vattenkostnader från den beskattningsbara inkomsten under tio år från och med dagen för de första intäkterna från den understödda verksamheten.

| — | Avdrag på 25 % av projektets kostnader för installation eller byggande av infrastruktur från nettovinsten, utöver den normala avskrivningen. |
| --- | --- |

—

Avdrag på 25 % av projektets kostnader för installation eller byggande av infrastruktur från nettovinsten, utöver den normala avskrivningen.

| — | Kompensation för skatt och tull på exporterade varor tillverkade i Thailand. |
| --- | --- |

—

Kompensation för skatt och tull på exporterade varor tillverkade i Thailand.

3.2   Allmänt

| (17) | Genom Investment Promotion Act B.E. 2544, (lagen om investeringsstöd, nedan kallad IPA) ges incitament för att främja utvecklingen av Thailands ekonomi. Genom IPA, som förvaltas av Board of Investment of Thailand (nedan kallad BOI), beviljas de stödberättigande projekten förmånerna från systemen i punkt 3.1. För att få IPA-förmånerna lämnar varje företag in en ansökan till BOI om ett Certificate of promotion (stödintyg) där det anges vilka varor som ska tillverkas och vilka förmåner som beviljas. |
| --- | --- |

(17)

Genom Investment Promotion Act B.E. 2544, (lagen om investeringsstöd, nedan kallad IPA) ges incitament för att främja utvecklingen av Thailands ekonomi. Genom IPA, som förvaltas av Board of Investment of Thailand (nedan kallad BOI), beviljas de stödberättigande projekten förmånerna från systemen i punkt 3.1. För att få IPA-förmånerna lämnar varje företag in en ansökan till BOI om ett Certificate of promotion (stödintyg) där det anges vilka varor som ska tillverkas och vilka förmåner som beviljas.

| (18) | I Tax and Duty Compensation of Exported Goods Produced in the Kingdom Act B.E. 2524 (lagen om kompensation för skatt och tull på exporterade varor tillverkade i Thailand) från 1981 fastställs kriterierna och villkoren för deltagande i systemet för kompensation för skatt och tull på exporterade varor. Systemet förvaltas av Thailands finansministerium. |
| --- | --- |

(18)

I Tax and Duty Compensation of Exported Goods Produced in the Kingdom Act B.E. 2524 (lagen om kompensation för skatt och tull på exporterade varor tillverkade i Thailand) från 1981 fastställs kriterierna och villkoren för deltagande i systemet för kompensation för skatt och tull på exporterade varor. Systemet förvaltas av Thailands finansministerium.

| (19) | Summan av alla beräknade subventioner för varje enskilt företag understiger den försumbara nivån, dvs. är mindre än 2 % av värdet. I enlighet med artikel 14.3 och 14.5 i grundförordningen skulle därför, även om alla subventioner i fråga skulle vara utjämningsbara, inga utjämningstullar kunna införas för de thailändska exportörerna. På grund av den försumbara subventioneringen undersöktes det inte om subventionssystemen i skäl 16 var selektiva. |
| --- | --- |

(19)

Summan av alla beräknade subventioner för varje enskilt företag understiger den försumbara nivån, dvs. är mindre än 2 % av värdet. I enlighet med artikel 14.3 och 14.5 i grundförordningen skulle därför, även om alla subventioner i fråga skulle vara utjämningsbara, inga utjämningstullar kunna införas för de thailändska exportörerna. På grund av den försumbara subventioneringen undersöktes det inte om subventionssystemen i skäl 16 var selektiva.

| (20) | Av tydlighetsskäl anges dock nedan uppgifter om systemen och motsvarande subventionsnivåer för de enskilda företagen, utan hänsyn till om subventionerna anses vara utjämningsbara eller inte. |
| --- | --- |

(20)

Av tydlighetsskäl anges dock nedan uppgifter om systemen och motsvarande subventionsnivåer för de enskilda företagen, utan hänsyn till om subventionerna anses vara utjämningsbara eller inte.

3.3   Enskilda system

3.3.1   Befrielse från eller nedsättning av importtullar för maskiner

a)   Rättslig grund

| (21) | Artikel 28 i IPA utgör den rättsliga grunden för befrielse från tullar vid import av maskiner. Enligt detta system är företag berättigade till fullständig befrielse från importtullar på maskiner enligt godkännande av BOI, förutsatt att inga sådana maskiner av jämförbar kvalitet tillverkas eller monteras i Thailand. Artikel 29 i IPA utgör den rättsliga grunden för en nedsättning med 50 % av importtullarna på importerade maskiner. |
| --- | --- |

(21)

Artikel 28 i IPA utgör den rättsliga grunden för befrielse från tullar vid import av maskiner. Enligt detta system är företag berättigade till fullständig befrielse från importtullar på maskiner enligt godkännande av BOI, förutsatt att inga sådana maskiner av jämförbar kvalitet tillverkas eller monteras i Thailand. Artikel 29 i IPA utgör den rättsliga grunden för en nedsättning med 50 % av importtullarna på importerade maskiner.

b)   Praktisk tillämpning

| (22) | För att omfattas av detta system måste företaget ha ett Certificate of promotion (stödintyg) där det anges att företaget är berättigat till befrielse från eller nedsättning av tullar vid import av maskiner enligt artiklarna 28 och 29 i IPA. Tullmyndigheten får en kopia av licensen och en förteckning (Master List) över maskiner som BOI godkänt på förhand och frigör vid import maskinerna utan att importtull behöver betalas. |
| --- | --- |

(22)

För att omfattas av detta system måste företaget ha ett Certificate of promotion (stödintyg) där det anges att företaget är berättigat till befrielse från eller nedsättning av tullar vid import av maskiner enligt artiklarna 28 och 29 i IPA. Tullmyndigheten får en kopia av licensen och en förteckning (Master List) över maskiner som BOI godkänt på förhand och frigör vid import maskinerna utan att importtull behöver betalas.

c)   Beräkning av subventionens storlek

| (23) | Förmånen för exportörerna beräknades på grundval av det belopp som egentligen skulle ha erlagts i tull på de importerade kapitalvarorna, varvid detta belopp fördelades över en period som motsvarar den normala avskrivningstiden för sådana kapitalvaror inom den bransch som tillverkar den berörda produkten. Denna period fastställdes till 15 år, vilket stämmer överens med de avskrivningstider som används av majoriteten av de företag som tillverkar den berörda produkten i både Thailand och EU. För att fastställa den sammanlagda förmånen för mottagaren enligt detta system justerades det beräknade belopp som kan hänföras till undersökningsperioden genom att ränta för denna period lades till. Marknadsräntan i Thailand under undersökningsperioden ansågs vara lämplig för detta ändamål. Detta belopp fördelades sedan på den sammanlagda försäljningen under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(23)

Förmånen för exportörerna beräknades på grundval av det belopp som egentligen skulle ha erlagts i tull på de importerade kapitalvarorna, varvid detta belopp fördelades över en period som motsvarar den normala avskrivningstiden för sådana kapitalvaror inom den bransch som tillverkar den berörda produkten. Denna period fastställdes till 15 år, vilket stämmer överens med de avskrivningstider som används av majoriteten av de företag som tillverkar den berörda produkten i både Thailand och EU. För att fastställa den sammanlagda förmånen för mottagaren enligt detta system justerades det beräknade belopp som kan hänföras till undersökningsperioden genom att ränta för denna period lades till. Marknadsräntan i Thailand under undersökningsperioden ansågs vara lämplig för detta ändamål. Detta belopp fördelades sedan på den sammanlagda försäljningen under undersökningsperioden.

d)   Slutsats

| (24) | Förmånen för Indorama-gruppen uppgick till 0,3 % och förmånen för Siam Mitsui PTA Co., Ltd till 0,19 %. |
| --- | --- |

(24)

Förmånen för Indorama-gruppen uppgick till 0,3 % och förmånen för Siam Mitsui PTA Co., Ltd till 0,19 %.

3.3.2   Befrielse från bolagsskatt

a)   Rättslig grund

| (25) | Artikel 31 i IPA utgör den rättsliga grunden för befrielse från bolagsskatt. Den normala bolagsskatten i Thailand är 30 %. |
| --- | --- |

(25)

Artikel 31 i IPA utgör den rättsliga grunden för befrielse från bolagsskatt. Den normala bolagsskatten i Thailand är 30 %.

b)   Slutsats

| (26) | Inget av de undersökta företagen omfattades av detta system under undersökningsperioden. Alla thailändska exporterande tillverkare kvittade vinsterna från undersökningsperioden mot balanserade förluster från tidigare räkenskapsperioder. Denna metod är enligt den thailändska skattelagen tillåten för alla företag, oavsett om de får stöd från BOI eller inte, och utgör inte en subvention. Därför utnyttjade de undersökta företagen inte systemet för befrielse från bolagsskatt. |
| --- | --- |

(26)

Inget av de undersökta företagen omfattades av detta system under undersökningsperioden. Alla thailändska exporterande tillverkare kvittade vinsterna från undersökningsperioden mot balanserade förluster från tidigare räkenskapsperioder. Denna metod är enligt den thailändska skattelagen tillåten för alla företag, oavsett om de får stöd från BOI eller inte, och utgör inte en subvention. Därför utnyttjade de undersökta företagen inte systemet för befrielse från bolagsskatt.

3.3.3   Dubbelt avdrag för transport-, el- och vattenkostnader från den beskattningsbara inkomsten under tio år från och med dagen för de första intäkterna från den understödda verksamheten

a)   Rättslig grund

| (27) | Artikel 35.2 i IPA utgör den rättsliga grunden för dubbelt avdrag för transport-, el- och vattenkostnader från den beskattningsbara inkomsten under tio år från och med dagen för de första intäkterna från den understödda verksamheten. |
| --- | --- |

(27)

Artikel 35.2 i IPA utgör den rättsliga grunden för dubbelt avdrag för transport-, el- och vattenkostnader från den beskattningsbara inkomsten under tio år från och med dagen för de första intäkterna från den understödda verksamheten.

b)   Praktisk tillämpning

| (28) | För att omfattas av detta system måste företaget ha ett Certificate of promotion (stödintyg) där det anges att företaget är berättigat till dubbelt avdrag för transport-, el- och vattenkostnader från den beskattningsbara inkomsten enligt artikel 35.2 i IPA. Utöver det vanliga avdraget för dessa kostnader får de företag som får stöd från BOI dra av samma belopp en gång till från vinsten på skattedeklarationen. Företaget måste fylla i en särskild kolumn i sin årliga skattedeklaration avsedd för den understödda verksamheten. På detta sätt sjunker den beskattningsbara nettovinsten med detta belopp, eller ökar nettoförlusten med detta belopp. |
| --- | --- |

(28)

För att omfattas av detta system måste företaget ha ett Certificate of promotion (stödintyg) där det anges att företaget är berättigat till dubbelt avdrag för transport-, el- och vattenkostnader från den beskattningsbara inkomsten enligt artikel 35.2 i IPA. Utöver det vanliga avdraget för dessa kostnader får de företag som får stöd från BOI dra av samma belopp en gång till från vinsten på skattedeklarationen. Företaget måste fylla i en särskild kolumn i sin årliga skattedeklaration avsedd för den understödda verksamheten. På detta sätt sjunker den beskattningsbara nettovinsten med detta belopp, eller ökar nettoförlusten med detta belopp.

c)   Beräkning av subventionens storlek

| (29) | Förmånen från detta system bör beräknas på grundval av det belopp som dragits av från nettovinsten en andra gång och som angetts i den särskilda kolumnen för understödd verksamhet i skattedeklarationen. För ej understödd verksamhet skulle detta belopp utgöra en del av den bolagsskattepliktiga nettovinsten, och därför uppgår förmånen för företagen till 30 % av beloppet (den normala bolagsskattesatsen i Thailand). Detta belopp fördelades sedan på den sammanlagda försäljningen under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(29)

Förmånen från detta system bör beräknas på grundval av det belopp som dragits av från nettovinsten en andra gång och som angetts i den särskilda kolumnen för understödd verksamhet i skattedeklarationen. För ej understödd verksamhet skulle detta belopp utgöra en del av den bolagsskattepliktiga nettovinsten, och därför uppgår förmånen för företagen till 30 % av beloppet (den normala bolagsskattesatsen i Thailand). Detta belopp fördelades sedan på den sammanlagda försäljningen under undersökningsperioden.

d)   Slutsats

| (30) | Förmånen för Indorama-gruppen uppgick till 0,55 % och förmånen för Siam Mitsui PTA Co., Ltd till 0,57 %. |
| --- | --- |

(30)

Förmånen för Indorama-gruppen uppgick till 0,55 % och förmånen för Siam Mitsui PTA Co., Ltd till 0,57 %.

3.3.4   Avdrag på 25 % av projektets kostnader för installation eller byggande av infrastruktur från nettovinsten, utöver den normala avskrivningen

a)   Rättslig grund

| (31) | Artikel 35.3 i IPA utgör den rättsliga grunden för detta system. Systemet omfattar tillstånd att från nettovinsten, utöver den normala avskrivningen, dra av ett belopp som inte överstiger 25 % av projektets kostnader för installation eller byggande av anläggningar som används i den understödda verksamheten. Förmånstagaren bör utnyttja förmånen inom tio år efter den dag då inkomst erhålls från den understödda verksamheten. |
| --- | --- |

(31)

Artikel 35.3 i IPA utgör den rättsliga grunden för detta system. Systemet omfattar tillstånd att från nettovinsten, utöver den normala avskrivningen, dra av ett belopp som inte överstiger 25 % av projektets kostnader för installation eller byggande av anläggningar som används i den understödda verksamheten. Förmånstagaren bör utnyttja förmånen inom tio år efter den dag då inkomst erhålls från den understödda verksamheten.

b)   Slutsats

| (32) | Inget av de undersökta företagen omfattades av detta system under undersökningsperioden. Under perioderna före undersökningsperioden utnyttjade de exporterande tillverkarna inte systemet för befrielse från bolagsskatt (eftersom de kvittade vinsterna mot tidigare ackumulerade förluster) eller så gick de med förlust. Därför kunde de inte dra nytta av förmånerna från detta system. |
| --- | --- |

(32)

Inget av de undersökta företagen omfattades av detta system under undersökningsperioden. Under perioderna före undersökningsperioden utnyttjade de exporterande tillverkarna inte systemet för befrielse från bolagsskatt (eftersom de kvittade vinsterna mot tidigare ackumulerade förluster) eller så gick de med förlust. Därför kunde de inte dra nytta av förmånerna från detta system.

3.3.5   Befrielse från importtullar på råvaror och väsentligt material som används vid tillverkning av exportprodukter

a)   Rättslig grund

| (33) | Artikel 36.1 i IPA utgör den rättsliga grunden för detta system. Enligt detta system får BOI bevilja befrielse från importtullar på råvaror och väsentligt material som används vid tillverkning av varor som är avsedda för export. Företag i alla zoner är berättigade till detta system, förutsatt att de får stöd. |
| --- | --- |

(33)

Artikel 36.1 i IPA utgör den rättsliga grunden för detta system. Enligt detta system får BOI bevilja befrielse från importtullar på råvaror och väsentligt material som används vid tillverkning av varor som är avsedda för export. Företag i alla zoner är berättigade till detta system, förutsatt att de får stöd.

b)   Slutsats

| (34) | Inget av de undersökta företagen omfattades av detta system under undersökningsperioden. Importtullen på de viktigaste råvaror som används vid tillverkning av PTA är noll. Därför erhöll de undersökta thailändska importörerna ingen förmån från detta system. |
| --- | --- |

(34)

Inget av de undersökta företagen omfattades av detta system under undersökningsperioden. Importtullen på de viktigaste råvaror som används vid tillverkning av PTA är noll. Därför erhöll de undersökta thailändska importörerna ingen förmån från detta system.

3.3.6   Kompensation för skatt och tull på exporterade varor tillverkade i Thailand

a)   Rättslig grund

| (35) | I Notification of the Compensation of Tax of Export Merchandise Produced in the Kingdom 1/2547 – Rate of Compensation (kungörelse om kompensation för skatt på exportvaror tillverkade i Thailand – kompensationsnivå) fastställs förmånen enligt detta system. |
| --- | --- |

(35)

I Notification of the Compensation of Tax of Export Merchandise Produced in the Kingdom 1/2547 – Rate of Compensation (kungörelse om kompensation för skatt på exportvaror tillverkade i Thailand – kompensationsnivå) fastställs förmånen enligt detta system.

b)   Praktisk tillämpning

| (36) | Företagen får en återbäring på 0,38 % av fobvärdet av exporterade varor. Förmånen beräknas per exporttransaktion, men företagen lämnar vanligtvis in flera ansökningar om återbäring samtidigt. Företagen lämnar in ansökningarna om återbäring till den behöriga myndigheten och får sedan återbäringen. |
| --- | --- |

(36)

Företagen får en återbäring på 0,38 % av fobvärdet av exporterade varor. Förmånen beräknas per exporttransaktion, men företagen lämnar vanligtvis in flera ansökningar om återbäring samtidigt. Företagen lämnar in ansökningarna om återbäring till den behöriga myndigheten och får sedan återbäringen.

c)   Beräkning av subventionens storlek

| (37) | Förmånen från detta system är det faktiska belopp som erhålls som återbäring och som följaktligen bokförs som inkomst i företagens räkenskaper. Detta belopp fördelades sedan på exportförsäljningen under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(37)

Förmånen från detta system är det faktiska belopp som erhålls som återbäring och som följaktligen bokförs som inkomst i företagens räkenskaper. Detta belopp fördelades sedan på exportförsäljningen under undersökningsperioden.

d)   Slutsats

| (38) | Förmånen för Indorama-gruppen uppgick till 0,36 %, och även förmånen för Siam Mitsui PTA Co., Ltd uppgick till 0,36 %. |
| --- | --- |

(38)

Förmånen för Indorama-gruppen uppgick till 0,36 %, och även förmånen för Siam Mitsui PTA Co., Ltd uppgick till 0,36 %.

3.4   Subventionernas storlek

| (39) | Den preliminära storleken på subventionerna enligt grundförordningen, uttryckt i värde, för de thailändska exporterande tillverkarna uppgår till följande:
  —   Indorama Petrochem Limited: 1,3 %
  —   TPT Petrochemical Public Company Limited: 1 %
  —   Siam Mitsui PTA Co., Ltd: 1,1 % |
| --- | --- |

(39)

Den preliminära storleken på subventionerna enligt grundförordningen, uttryckt i värde, för de thailändska exporterande tillverkarna uppgår till följande:

—   Indorama Petrochem Limited: 1,3 %

—   TPT Petrochemical Public Company Limited: 1 %

—   Siam Mitsui PTA Co., Ltd: 1,1 %

| (40) | Eftersom Indorama Petrochem Limited och TPT Petrochemical Public Company Limited ingår i samma grupp fastställdes en gemensam utjämningstullsats för dem. Den slutliga satsen för Indorama/TPT-gruppen uppgår till 1,2 %.

  Sammanfattande tabell | Systemet för befrielse från eller nedsättning av importtullar på maskiner | Systemet för dubbelt avdrag från beskattningsbar inkomst | Systemet för kompensation för exportskatt | Total subventionsmarginal |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Siam Mitsui | 0,19 % | 0,57 % | 0,36 % | 1,1 % |
| Indorama | 0,18 % | 0,78 % | 0,35 % | 1,3 % |
| TPT | 0,47 % | 0,23 % | 0,36 % | 1 % |
| Indorama/TPT-gruppen | 0,3 % | 0,55 % | 0,36 % | 1,2 % |

(40)

Eftersom Indorama Petrochem Limited och TPT Petrochemical Public Company Limited ingår i samma grupp fastställdes en gemensam utjämningstullsats för dem. Den slutliga satsen för Indorama/TPT-gruppen uppgår till 1,2 %.

Sammanfattande tabell

Systemet för befrielse från eller nedsättning av importtullar på maskiner

Systemet för dubbelt avdrag från beskattningsbar inkomst

Systemet för kompensation för exportskatt

Total subventionsmarginal

Siam Mitsui

0,19 %

0,57 %

0,36 %

1,1 %

Indorama

0,18 %

0,78 %

0,35 %

1,3 %

TPT

0,47 %

0,23 %

0,36 %

1 %

Indorama/TPT-gruppen

0,3 %

0,55 %

0,36 %

1,2 %

| (41) | Med tanke på att storleken på de utjämningsbara subventionerna är försumbar när det gäller de thailändska exporterande tillverkarna, bör det inte införas några provisoriska åtgärder beträffande import av PTA med ursprung i Thailand. |
| --- | --- |

(41)

Med tanke på att storleken på de utjämningsbara subventionerna är försumbar när det gäller de thailändska exporterande tillverkarna, bör det inte införas några provisoriska åtgärder beträffande import av PTA med ursprung i Thailand.

4.   SKADA, ORSAKSSAMBAND OCH UNIONENS INTRESSE

| (42) | Med tanke på ovanstående undersökningsresultat i fråga om subventioner anses det inte vara nödvändigt att lägga fram en analys av skada, orsakssamband och unionens intresse. |
| --- | --- |

(42)

Med tanke på ovanstående undersökningsresultat i fråga om subventioner anses det inte vara nödvändigt att lägga fram en analys av skada, orsakssamband och unionens intresse.

5.   AVSLUTANDE AV FÖRFARANDET

| (43) | Förfarandet bör avslutas eftersom storleken på de utjämningsbara subventionerna för de thailändska exporterande tillverkarna understiger 2 % av värdet. De berörda parterna underrättades om detta och gavs tillfälle att lämna synpunkter. |
| --- | --- |

(43)

Förfarandet bör avslutas eftersom storleken på de utjämningsbara subventionerna för de thailändska exporterande tillverkarna understiger 2 % av värdet. De berörda parterna underrättades om detta och gavs tillfälle att lämna synpunkter.

| (44) | När det gäller subventioner inkom synpunkter från den thailändska regeringen och en av klagandena. |
| --- | --- |

(44)

När det gäller subventioner inkom synpunkter från den thailändska regeringen och en av klagandena.

| (45) | Den thailändska regeringen menade att de undersökta systemen inte kan anses vara selektiva subventionssystem, eftersom de är ett led i landets decentraliseringspolitik, de inte är knutna till export och tillgången till dem inte begränsas till vissa branscher eller regioner. I detta avseende noteras det att undersökningen tydligt har visat att de undersökta system som de exporterande tillverkarna utnyttjade under undersökningsperioden (befrielse från importtullar för maskiner, dubbelt avdrag från beskattningsbar inkomst och kompensation för exportskatt) är utjämningsbara subventioner i enlighet med bestämmelserna i grundförordningen. Den thailändska regeringens påståenden måste således avvisas. |
| --- | --- |

(45)

Den thailändska regeringen menade att de undersökta systemen inte kan anses vara selektiva subventionssystem, eftersom de är ett led i landets decentraliseringspolitik, de inte är knutna till export och tillgången till dem inte begränsas till vissa branscher eller regioner. I detta avseende noteras det att undersökningen tydligt har visat att de undersökta system som de exporterande tillverkarna utnyttjade under undersökningsperioden (befrielse från importtullar för maskiner, dubbelt avdrag från beskattningsbar inkomst och kompensation för exportskatt) är utjämningsbara subventioner i enlighet med bestämmelserna i grundförordningen. Den thailändska regeringens påståenden måste således avvisas.

| (46) | En av klagandena hävdade att vissa subventioner, särskilt systemet för befrielse från inkomstskatt, borde ha fördelats över en kortare tidsperiod. Detta argument måste avvisas eftersom ingen av de exporterande tillverkarna omfattades av detta system under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(46)

En av klagandena hävdade att vissa subventioner, särskilt systemet för befrielse från inkomstskatt, borde ha fördelats över en kortare tidsperiod. Detta argument måste avvisas eftersom ingen av de exporterande tillverkarna omfattades av detta system under undersökningsperioden.

| (47) | När det gäller skada lämnade ingen berörd part några inlagor. |
| --- | --- |

(47)

När det gäller skada lämnade ingen berörd part några inlagor.

| (48) | Således inkom det inga synpunkter från någon berörd part som vederlägger slutsatsen att skyddsåtgärder inte är nödvändiga. |
| --- | --- |

(48)

Således inkom det inga synpunkter från någon berörd part som vederlägger slutsatsen att skyddsåtgärder inte är nödvändiga.

| (49) | Mot denna bakgrund konstaterar kommissionen därför att antisubventionsförfarandet rörande import till unionen av renad tereftalsyra och salter av tereftalsyra med ursprung i Thailand bör avslutas utan att några antisubventionsåtgärder införs. |
| --- | --- |

(49)

Mot denna bakgrund konstaterar kommissionen därför att antisubventionsförfarandet rörande import till unionen av renad tereftalsyra och salter av tereftalsyra med ursprung i Thailand bör avslutas utan att några antisubventionsåtgärder införs.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Enda artikel

Härmed avslutas antisubventionsförfarandet rörande import av tereftalsyra och salter av tereftalsyra med en renhet på minst 99,5 viktprocent, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 2917 36 00, med ursprung i Thailand.

Utfärdat i Bryssel den 19 januari 2011.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 188, 18.7.2009, s. 93.

1

(2)  EUT C 313, 22.12.2009, s. 22.

2

(3)  EUT C 313, 22.12.2009, s. 17.

3

(4)  Se sidan 22 i detta nummer av EUT.

4

---

| 20.1.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 15/22 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 15/22

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 19 januari 2011

om avslutande av antidumpningsförfarandet rörande import av renad tereftalsyra och salter av tereftalsyra med ursprung i Thailand

(2011/32/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 9,

efter samråd med rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

1.1   Inledande

| (1) | Den 22 december 2009 meddelade kommissionen genom ett tillkännagivande (nedan kallat tillkännagivandet om inledande) i Europeiska unionens officiella tidning
   (2) att man inledde ett antidumpningsförfarande rörande import till unionen av renad tereftalsyra och salter av tereftalsyra (nedan kallade PTA) med ursprung i Thailand (nedan även kallat det berörda landet). |
| --- | --- |

(1)

Den 22 december 2009 meddelade kommissionen genom ett tillkännagivande (nedan kallat tillkännagivandet om inledande) i Europeiska unionens officiella tidning
   (2) att man inledde ett antidumpningsförfarande rörande import till unionen av renad tereftalsyra och salter av tereftalsyra (nedan kallade PTA) med ursprung i Thailand (nedan även kallat det berörda landet).

| (2) | Antidumpningsförfarandet inleddes efter ett klagomål ingett den 13 november 2009 av BP Aromatics Limited NV och CEPSA Quimica SA (nedan kallade klagandena), som svarar för en betydande del, i detta fall mer än 50 %, av unionens sammanlagda tillverkning av PTA. Klagomålet innehöll prima facie-bevisning för dumpning av den berörda produkten med ursprung i det berörda landet och för därav vållad väsentlig skada som ansågs tillräcklig för att motivera att ett förfarande inleddes. |
| --- | --- |

(2)

Antidumpningsförfarandet inleddes efter ett klagomål ingett den 13 november 2009 av BP Aromatics Limited NV och CEPSA Quimica SA (nedan kallade klagandena), som svarar för en betydande del, i detta fall mer än 50 %, av unionens sammanlagda tillverkning av PTA. Klagomålet innehöll prima facie-bevisning för dumpning av den berörda produkten med ursprung i det berörda landet och för därav vållad väsentlig skada som ansågs tillräcklig för att motivera att ett förfarande inleddes.

| (3) | Samma dag meddelade kommissionen genom ett tillkännagivande i Europeiska unionens officiella tidning
   (3) att man inledde ett antisubventionsförfarande rörande import till unionen av PTA med ursprung i Thailand. Den undersökningen har avslutats genom kommissionens beslut 2011/31/EU (4). |
| --- | --- |

(3)

Samma dag meddelade kommissionen genom ett tillkännagivande i Europeiska unionens officiella tidning
   (3) att man inledde ett antisubventionsförfarande rörande import till unionen av PTA med ursprung i Thailand. Den undersökningen har avslutats genom kommissionens beslut 2011/31/EU (4).

1.2   Parter som berörs av förfarandet

| (4) | Kommissionen underrättade officiellt klagandena, andra kända tillverkare i unionen, de kända exporterande tillverkarna i Thailand, företrädarna för det berörda exportlandet samt kända importörer och användare om inledandet av förfarandet. De berörda parterna gavs tillfälle att inom tidsfristen i tillkännagivandet om inledande lämna skriftliga synpunkter och begära att bli hörda. Alla berörda parter som begärde att bli hörda och som visade att det fanns särskilda skäl att höra dem gavs tillfälle att bli hörda. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionen underrättade officiellt klagandena, andra kända tillverkare i unionen, de kända exporterande tillverkarna i Thailand, företrädarna för det berörda exportlandet samt kända importörer och användare om inledandet av förfarandet. De berörda parterna gavs tillfälle att inom tidsfristen i tillkännagivandet om inledande lämna skriftliga synpunkter och begära att bli hörda. Alla berörda parter som begärde att bli hörda och som visade att det fanns särskilda skäl att höra dem gavs tillfälle att bli hörda.

| (5) | Kommissionen sände frågeformulär till klagandena, andra kända tillverkare i unionen, de kända exporterande tillverkarna i Thailand samt de kända importörerna och användarna av den berörda produkten liksom till alla andra parter som begärde ett frågeformulär inom tidsfristerna i tillkännagivandet om inledande. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen sände frågeformulär till klagandena, andra kända tillverkare i unionen, de kända exporterande tillverkarna i Thailand samt de kända importörerna och användarna av den berörda produkten liksom till alla andra parter som begärde ett frågeformulär inom tidsfristerna i tillkännagivandet om inledande.

| (6) | Besvarade frågeformulär inkom från de tre kända thailändska exporterande tillverkarna, tre tillverkare i unionen, en importör i unionen och fem användare i unionen. |
| --- | --- |

(6)

Besvarade frågeformulär inkom från de tre kända thailändska exporterande tillverkarna, tre tillverkare i unionen, en importör i unionen och fem användare i unionen.

| (7) | Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som ansågs nödvändiga för fastställandet av dumpning, därav vållad skada och unionens intresse. Kontrollbesök gjordes på plats hos följande företag:






  a) | Tillverkare i unionen






  — | BP Aromatics Limited NV, Geel, Belgien |
| --- | --- | --- | --- |

(7)

Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som ansågs nödvändiga för fastställandet av dumpning, därav vållad skada och unionens intresse. Kontrollbesök gjordes på plats hos följande företag:

a)

Tillverkare i unionen

—

BP Aromatics Limited NV, Geel, Belgien

| — | CEPSA Química, SA, Madrid, Spanien |
| --- | --- |

—

CEPSA Química, SA, Madrid, Spanien

| — | Lotte Chemical UK Ltd (tidigare Artenius), Wilton, Redcar, Förenade kungariket |
| --- | --- |

—

Lotte Chemical UK Ltd (tidigare Artenius), Wilton, Redcar, Förenade kungariket

| b) | Importörer i unionen






  — | Mitsui & Co. Benelux NV, Bryssel, Belgien |
| --- | --- | --- |

b)

Importörer i unionen

—

Mitsui & Co. Benelux NV, Bryssel, Belgien

| c) | Användare i unionen






  — | DSM Powder Coating Resins B.V., Zwolle, Nederländerna |
| --- | --- | --- |

c)

Användare i unionen

—

DSM Powder Coating Resins B.V., Zwolle, Nederländerna

| — | M&G Polimeri Italia SpA, Patrica (Frosinone), Italien |
| --- | --- |

—

M&G Polimeri Italia SpA, Patrica (Frosinone), Italien

| — | NOVAPET SA, Barbastro (Huesca), Spanien |
| --- | --- |

—

NOVAPET SA, Barbastro (Huesca), Spanien

| — | UAB NEO Group, Klaipeda, Litauen |
| --- | --- |

—

UAB NEO Group, Klaipeda, Litauen

| d) | Exporterande tillverkare i Thailand






  — | TPT Petrochemicals Public Company Ltd, Bangkok, Thailand (nedan kallat TPT) |
| --- | --- | --- |

d)

Exporterande tillverkare i Thailand

—

TPT Petrochemicals Public Company Ltd, Bangkok, Thailand (nedan kallat TPT)

| — | Indorama Petrochem Ltd, Bangkok, Thailand (nedan kallat Indorama) |
| --- | --- |

—

Indorama Petrochem Ltd, Bangkok, Thailand (nedan kallat Indorama)

| — | Siam Mitsui PTA Company Ltd, Bangkok, Thailand (nedan kallat SMPC) |
| --- | --- |

—

Siam Mitsui PTA Company Ltd, Bangkok, Thailand (nedan kallat SMPC)

| e) | Närstående exportföretag






  — | Mitsui Chemicals Inc, Tokyo, Japan (nedan kallat MCI) – exportförsäljningsrepresentant och aktieägare i SMPC |
| --- | --- | --- |

e)

Närstående exportföretag

—

Mitsui Chemicals Inc, Tokyo, Japan (nedan kallat MCI) – exportförsäljningsrepresentant och aktieägare i SMPC

| (8) | Eftersom TPT och Indorama ägs av samma holdingbolag kallas de nedan Indorama-gruppen. |
| --- | --- |

(8)

Eftersom TPT och Indorama ägs av samma holdingbolag kallas de nedan Indorama-gruppen.

1.3   Undersökningsperiod och skadeundersökningsperiod

| (9) | Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden 1 december 2008–30 november 2009 (nedan kallad undersökningsperioden). Undersökningen av utvecklingstendenser av betydelse för bedömningen av skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2006 till och med slutet av undersökningsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden). |
| --- | --- |

(9)

Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden 1 december 2008–30 november 2009 (nedan kallad undersökningsperioden). Undersökningen av utvecklingstendenser av betydelse för bedömningen av skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2006 till och med slutet av undersökningsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden).

2.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

2.1   Berörd produkt

| (10) | Den berörda produkten är tereftalsyra och salter av tereftalsyra med en renhet på minst 99,5 viktprocent, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 2917 36 00 (nedan kallad den berörda produkten). |
| --- | --- |

(10)

Den berörda produkten är tereftalsyra och salter av tereftalsyra med en renhet på minst 99,5 viktprocent, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 2917 36 00 (nedan kallad den berörda produkten).

| (11) | PTA framställs genom rening av rå tereftalsyra, som är resultatet av en reaktion mellan paraxylen och ett lösningsmedel och en katalysatorlösning. |
| --- | --- |

(11)

PTA framställs genom rening av rå tereftalsyra, som är resultatet av en reaktion mellan paraxylen och ett lösningsmedel och en katalysatorlösning.

2.2   Likadan produkt

| (12) | Den berörda produkten, den PTA som tillverkas och säljs på hemmamarknaden i Thailand och den PTA som unionsindustrin tillverkar och säljer i unionen konstaterades ha samma grundläggande fysikaliska och kemiska egenskaper och användningsområden. De ansågs därför vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(12)

Den berörda produkten, den PTA som tillverkas och säljs på hemmamarknaden i Thailand och den PTA som unionsindustrin tillverkar och säljer i unionen konstaterades ha samma grundläggande fysikaliska och kemiska egenskaper och användningsområden. De ansågs därför vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.

3.   DUMPNING

3.1   Inledande anmärkningar

| (13) | Alla de tre thailändska exporterande tillverkare som nämns i klagomålet lämnade in besvarade frågeformulär. Undersökningen visade att det inte finns några andra thailändska exporterande tillverkare av PTA och att svaren täckte 100 % av den thailändska exporten till EU-marknaden. |
| --- | --- |

(13)

Alla de tre thailändska exporterande tillverkare som nämns i klagomålet lämnade in besvarade frågeformulär. Undersökningen visade att det inte finns några andra thailändska exporterande tillverkare av PTA och att svaren täckte 100 % av den thailändska exporten till EU-marknaden.

| (14) | De tre företagen begärde att dumpningsberäkningarna skulle göras på grundval av månadsvisa uppgifter, eftersom kostnaderna för den viktigaste råvaran och följaktligen priserna för den berörda produkten varierade kraftigt under undersökningsperioden. På de grunder som anges i skäl 26 ansågs det inte motiverat att använda den begärda metoden. |
| --- | --- |

(14)

De tre företagen begärde att dumpningsberäkningarna skulle göras på grundval av månadsvisa uppgifter, eftersom kostnaderna för den viktigaste råvaran och följaktligen priserna för den berörda produkten varierade kraftigt under undersökningsperioden. På de grunder som anges i skäl 26 ansågs det inte motiverat att använda den begärda metoden.

| (15) | Det bör noteras att försäljningen på hemma- och EU-marknaderna byggde på avistapriser, avtal baserade på kostnaderna för paraxylen (den viktigaste råvaran) eller en formel baserad på ett kinesiskt PTA-prisindex. I det sistnämnda fallet dröjde det ofta lång tid innan det slutliga indexet fanns tillgängligt. För att tillämpa formeln krävdes ett faktureringssystem som gjorde det möjligt att fastställa det slutliga priset några månader efter det att den första preliminära fakturan utfärdats. Debet/kreditnotor utfärdades för att korrigera det slutliga pris som fastställts i avtalet. |
| --- | --- |

(15)

Det bör noteras att försäljningen på hemma- och EU-marknaderna byggde på avistapriser, avtal baserade på kostnaderna för paraxylen (den viktigaste råvaran) eller en formel baserad på ett kinesiskt PTA-prisindex. I det sistnämnda fallet dröjde det ofta lång tid innan det slutliga indexet fanns tillgängligt. För att tillämpa formeln krävdes ett faktureringssystem som gjorde det möjligt att fastställa det slutliga priset några månader efter det att den första preliminära fakturan utfärdats. Debet/kreditnotor utfärdades för att korrigera det slutliga pris som fastställts i avtalet.

| (16) | Den allmänna metod som beskrivs nedan har tillämpats på alla samarbetsvilliga exporterande tillverkare i Thailand. |
| --- | --- |

(16)

Den allmänna metod som beskrivs nedan har tillämpats på alla samarbetsvilliga exporterande tillverkare i Thailand.

3.2   Normalvärde

| (17) | I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen fastställde kommissionen först om de thailändska tillverkarnas försäljning på hemmamarknaden var tillräckligt representativ, dvs. om den totala volymen av denna försäljning motsvarade minst 5 % av volymen av tillverkarnas totala exportförsäljning av den berörda produkten till unionen. De thailändska tillverkarnas försäljning på hemmamarknaden ansågs vara tillräckligt representativ under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(17)

I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen fastställde kommissionen först om de thailändska tillverkarnas försäljning på hemmamarknaden var tillräckligt representativ, dvs. om den totala volymen av denna försäljning motsvarade minst 5 % av volymen av tillverkarnas totala exportförsäljning av den berörda produkten till unionen. De thailändska tillverkarnas försäljning på hemmamarknaden ansågs vara tillräckligt representativ under undersökningsperioden.

| (18) | Kommissionen undersökte därefter om försäljningen på hemmamarknaden av den likadana produkten kunde anses ha ägt rum vid normal handel enligt artikel 2.4 i grundförordningen. Detta gjordes genom att för den likadana produkt som såldes på hemmamarknaden fastställa andelen lönsam försäljning på hemmamarknaden till oberoende kunder under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(18)

Kommissionen undersökte därefter om försäljningen på hemmamarknaden av den likadana produkten kunde anses ha ägt rum vid normal handel enligt artikel 2.4 i grundförordningen. Detta gjordes genom att för den likadana produkt som såldes på hemmamarknaden fastställa andelen lönsam försäljning på hemmamarknaden till oberoende kunder under undersökningsperioden.

| (19) | Eftersom andelen lönsam försäljning av den likadana produkten utgjorde mer än 80 % av den totala försäljningsvolymen på hemmamarknaden för den likadana produkten för alla tre tillverkarna, grundades normalvärdet på det faktiska priset på hemmamarknaden, beräknat som ett vägt genomsnitt för all försäljning på hemmamarknaden. |
| --- | --- |

(19)

Eftersom andelen lönsam försäljning av den likadana produkten utgjorde mer än 80 % av den totala försäljningsvolymen på hemmamarknaden för den likadana produkten för alla tre tillverkarna, grundades normalvärdet på det faktiska priset på hemmamarknaden, beräknat som ett vägt genomsnitt för all försäljning på hemmamarknaden.

3.3   Exportpris

| (20) | Undersökningen visade att en av de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna (SMPC) sålde till EU-marknaden via sin största aktieägare (MCI, ett företag i Japan), som i sin tur sålde vidare till en rad japanska handlare, som slutligen sålde till parter på EU-marknaden. Man undersökte om MCI och den största japanska handlaren var närstående och om ett sådant förhållande påverkade priserna. |
| --- | --- |

(20)

Undersökningen visade att en av de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna (SMPC) sålde till EU-marknaden via sin största aktieägare (MCI, ett företag i Japan), som i sin tur sålde vidare till en rad japanska handlare, som slutligen sålde till parter på EU-marknaden. Man undersökte om MCI och den största japanska handlaren var närstående och om ett sådant förhållande påverkade priserna.

| (21) | Man konstaterade att det viktigaste förhållandet gällde gemensamma aktieinnehav till en mycket låg andel som innehades av japanska banker på flera förvaltares vägnar. Det fastställdes därför att förhållandet inte var sådant att det påverkade prisnivåerna. Med tanke på i) de pris-/avtalsarrangemang som beskrivs ovan och som är typiska för denna bransch och ii) karaktären hos förhållandet mellan ovannämnda företag är priserna marknadsmässiga. Det avgjordes därför att exportpriset för den berörda produkten kunde fastställas på grundval av MCI:s försäljning till de japanska handlarna. |
| --- | --- |

(21)

Man konstaterade att det viktigaste förhållandet gällde gemensamma aktieinnehav till en mycket låg andel som innehades av japanska banker på flera förvaltares vägnar. Det fastställdes därför att förhållandet inte var sådant att det påverkade prisnivåerna. Med tanke på i) de pris-/avtalsarrangemang som beskrivs ovan och som är typiska för denna bransch och ii) karaktären hos förhållandet mellan ovannämnda företag är priserna marknadsmässiga. Det avgjordes därför att exportpriset för den berörda produkten kunde fastställas på grundval av MCI:s försäljning till de japanska handlarna.

| (22) | Ett brev sändes till MCI för att underrätta företaget om följderna av bristande samarbete, eftersom de berörda handläggarna vid kontrollbesöket i Tokyo inte fick fullständig tillgång till bokföringsuppgifter för vissa justeringar. |
| --- | --- |

(22)

Ett brev sändes till MCI för att underrätta företaget om följderna av bristande samarbete, eftersom de berörda handläggarna vid kontrollbesöket i Tokyo inte fick fullständig tillgång till bokföringsuppgifter för vissa justeringar.

| (23) | Justeringarna beräknades därför på grundval av tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. Till följd av detta användes följande metod. Fraktkostnaderna justerades uppåt i enlighet med uppgifter som samlats in på plats. För övriga justeringar kontrollerades de rapporterade beloppen och nettoförsäljningspriserna även mot två oberoende källor, i detta fall uppgifter som fastställts för de andra två thailändska exporterande tillverkarna, och de befanns stämma överens för samma typ av försäljning. En alternativ metod – att i stället använda priserna från Eurostat – övervägdes men användes inte, eftersom värdet för produkten hos Eurostat var priset cif på importdagen och inte det justerade slutliga pris som fastställts i enlighet med det försäljningsavtal och det faktureringssystem som beskrivs ovan. Detta tillvägagångssätt var undantagsvis lämpligt, med tanke på marknadens struktur enligt skäl 15. Det bör noteras att det stora flertalet justeringar redan hade kontrollerats i Thailand. |
| --- | --- |

(23)

Justeringarna beräknades därför på grundval av tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. Till följd av detta användes följande metod. Fraktkostnaderna justerades uppåt i enlighet med uppgifter som samlats in på plats. För övriga justeringar kontrollerades de rapporterade beloppen och nettoförsäljningspriserna även mot två oberoende källor, i detta fall uppgifter som fastställts för de andra två thailändska exporterande tillverkarna, och de befanns stämma överens för samma typ av försäljning. En alternativ metod – att i stället använda priserna från Eurostat – övervägdes men användes inte, eftersom värdet för produkten hos Eurostat var priset cif på importdagen och inte det justerade slutliga pris som fastställts i enlighet med det försäljningsavtal och det faktureringssystem som beskrivs ovan. Detta tillvägagångssätt var undantagsvis lämpligt, med tanke på marknadens struktur enligt skäl 15. Det bör noteras att det stora flertalet justeringar redan hade kontrollerats i Thailand.

3.4   Jämförelse

| (24) | Jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset gjordes på nivån fritt fabrik. |
| --- | --- |

(24)

Jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset gjordes på nivån fritt fabrik.

| (25) | För att jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset skulle bli rättvis gjordes i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen justeringar för att beakta olikheter som påverkade priserna och prisernas jämförbarhet. På denna grund gjordes i tillämpliga och motiverade fall justeringar för skillnader i transport-, försäkrings-, förpacknings-, kredit- och hanteringskostnader samt provisioner. |
| --- | --- |

(25)

För att jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset skulle bli rättvis gjordes i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen justeringar för att beakta olikheter som påverkade priserna och prisernas jämförbarhet. På denna grund gjordes i tillämpliga och motiverade fall justeringar för skillnader i transport-, försäkrings-, förpacknings-, kredit- och hanteringskostnader samt provisioner.

| (26) | Jämförelsen mellan exportpriset och normalvärdet gjordes på årsbasis. De exporterande tillverkarnas begäran om att jämförelsen skulle göras på månadsbasis övervägdes men tillmötesgicks inte, eftersom det var uppenbart att det inte skulle ha ändrat den övergripande slutsatsen i fråga om dumpning, dvs. landsomfattande dumpning som understiger miniminivån. |
| --- | --- |

(26)

Jämförelsen mellan exportpriset och normalvärdet gjordes på årsbasis. De exporterande tillverkarnas begäran om att jämförelsen skulle göras på månadsbasis övervägdes men tillmötesgicks inte, eftersom det var uppenbart att det inte skulle ha ändrat den övergripande slutsatsen i fråga om dumpning, dvs. landsomfattande dumpning som understiger miniminivån.

3.5   Dumpningsmarginal

| (27) | I enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen fastställdes dumpningsmarginalen för de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i Thailand på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga normalvärdet och det vägda genomsnittliga exportpriset fastställda enligt ovan. |
| --- | --- |

(27)

I enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen fastställdes dumpningsmarginalen för de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i Thailand på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga normalvärdet och det vägda genomsnittliga exportpriset fastställda enligt ovan.

| (28) | På grundval av denna metod fastställdes följande dumpningsmarginaler, uttryckta i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull: | Dumpningsmarginal |
| --- | --- | --- |
| Indoramagruppen | 3,7 % |
| SMPC | Ingen dumpning |

(28)

På grundval av denna metod fastställdes följande dumpningsmarginaler, uttryckta i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull:

Dumpningsmarginal

Indoramagruppen

3,7 %

SMPC

Ingen dumpning

| (29) | De tre exporterande tillverkarna (dvs. de två i Indorama-gruppen och SMPC) svarar för all export med ursprung i Thailand enligt Eurostats uppgifter. För att bedöma huruvida den landsomfattande dumpningsmarginalen understeg miniminivån fastställdes en vägd genomsnittlig landsomfattande dumpningsmarginal. Man konstaterade att denna marginal var 1,8 %, dvs. att den understeg miniminivån. |
| --- | --- |

(29)

De tre exporterande tillverkarna (dvs. de två i Indorama-gruppen och SMPC) svarar för all export med ursprung i Thailand enligt Eurostats uppgifter. För att bedöma huruvida den landsomfattande dumpningsmarginalen understeg miniminivån fastställdes en vägd genomsnittlig landsomfattande dumpningsmarginal. Man konstaterade att denna marginal var 1,8 %, dvs. att den understeg miniminivån.

| (30) | Med tanke på att den landsomfattande dumpningsmarginalen understiger miniminivån bör det inte införas några provisoriska åtgärder beträffande import av PTA med ursprung i Thailand. |
| --- | --- |

(30)

Med tanke på att den landsomfattande dumpningsmarginalen understiger miniminivån bör det inte införas några provisoriska åtgärder beträffande import av PTA med ursprung i Thailand.

4.   SKADA, ORSAKSSAMBAND OCH UNIONENS INTRESSE

| (31) | Med tanke på ovanstående undersökningsresultat i fråga om dumpning anses det inte vara nödvändigt att lägga fram en analys av skada, orsakssamband och unionens intresse. |
| --- | --- |

(31)

Med tanke på ovanstående undersökningsresultat i fråga om dumpning anses det inte vara nödvändigt att lägga fram en analys av skada, orsakssamband och unionens intresse.

5.   AVSLUTANDE AV FÖRFARANDET

| (32) | Förfarandet bör avslutas eftersom den dumpningsmarginal som fastställts för Thailand understiger 2 %. De berörda parterna underrättades om detta och gavs tillfälle att lämna synpunkter. |
| --- | --- |

(32)

Förfarandet bör avslutas eftersom den dumpningsmarginal som fastställts för Thailand understiger 2 %. De berörda parterna underrättades om detta och gavs tillfälle att lämna synpunkter.

| (33) | När det gäller dumpning inkom synpunkter från en av klagandena, som menade att kommissionen på grundval av tillgängliga uppgifter borde ha pålagt SMPC den dumpningsmarginal som fastställdes för de andra två exporterande tillverkarna (3,7 %). Företaget hävdade att dumpningsmarginalen då skulle ha överstigit miniminivån. Detta påstående måste avvisas. Kommissionen använde sig av tillgängliga uppgifter när det gäller det närstående japanska företaget genom att använda företagets tillgängliga uppgifter, justera dem uppåt och jämföra dem med andra verifierbara källor. Att under dessa omständigheter pålägga SMPC de andra exportörernas dumpningsmarginal skulle inte ha varit förenligt med bestämmelserna i artikel 18. |
| --- | --- |

(33)

När det gäller dumpning inkom synpunkter från en av klagandena, som menade att kommissionen på grundval av tillgängliga uppgifter borde ha pålagt SMPC den dumpningsmarginal som fastställdes för de andra två exporterande tillverkarna (3,7 %). Företaget hävdade att dumpningsmarginalen då skulle ha överstigit miniminivån. Detta påstående måste avvisas. Kommissionen använde sig av tillgängliga uppgifter när det gäller det närstående japanska företaget genom att använda företagets tillgängliga uppgifter, justera dem uppåt och jämföra dem med andra verifierbara källor. Att under dessa omständigheter pålägga SMPC de andra exportörernas dumpningsmarginal skulle inte ha varit förenligt med bestämmelserna i artikel 18.

| (34) | Samma klagande hävdade också att andra regeringar intar en annan ståndpunkt i undersökningar rörande PTA under en jämförbar undersökningsperiod. Detta påstående måste avvisas. I detta avseende noteras det att den bevisning som parten lagt fram avser en antidumpningstull som Kina infört på import av PTA från Korea och Thailand. De uppgifter som lämnats styrker inte partens påstående, eftersom ingen bevisning lagts fram för hur normalvärdet och exportpriset fastställdes i den kinesiska antidumpningsundersökningen. Dessutom omfattar undersökningsperioden för de kinesiska myndigheternas undersökning perioden 1 oktober 2007–30 september 2008, medan undersökningsperioden för den aktuella EU-undersökningen omfattar perioden 1 december 2008–30 november 2009. Således var de perioder som beaktats i EU:s undersökning respektive i den kinesiska undersökningen mycket olika. |
| --- | --- |

(34)

Samma klagande hävdade också att andra regeringar intar en annan ståndpunkt i undersökningar rörande PTA under en jämförbar undersökningsperiod. Detta påstående måste avvisas. I detta avseende noteras det att den bevisning som parten lagt fram avser en antidumpningstull som Kina infört på import av PTA från Korea och Thailand. De uppgifter som lämnats styrker inte partens påstående, eftersom ingen bevisning lagts fram för hur normalvärdet och exportpriset fastställdes i den kinesiska antidumpningsundersökningen. Dessutom omfattar undersökningsperioden för de kinesiska myndigheternas undersökning perioden 1 oktober 2007–30 september 2008, medan undersökningsperioden för den aktuella EU-undersökningen omfattar perioden 1 december 2008–30 november 2009. Således var de perioder som beaktats i EU:s undersökning respektive i den kinesiska undersökningen mycket olika.

| (35) | När det gäller skada lämnade ingen berörd part några inlagor. |
| --- | --- |

(35)

När det gäller skada lämnade ingen berörd part några inlagor.

| (36) | Således inkom det inga synpunkter från någon berörd part som vederlägger slutsatsen att skyddsåtgärder inte är nödvändiga. |
| --- | --- |

(36)

Således inkom det inga synpunkter från någon berörd part som vederlägger slutsatsen att skyddsåtgärder inte är nödvändiga.

| (37) | Mot denna bakgrund konstaterar kommissionen därför att antidumpningsförfarandet rörande import till unionen av renad tereftalsyra och salter av tereftalsyra med ursprung i Thailand bör avslutas utan att några antidumpningsåtgärder införs. |
| --- | --- |

(37)

Mot denna bakgrund konstaterar kommissionen därför att antidumpningsförfarandet rörande import till unionen av renad tereftalsyra och salter av tereftalsyra med ursprung i Thailand bör avslutas utan att några antidumpningsåtgärder införs.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Enda artikel

Härmed avslutas antidumpningsförfarandet rörande import av tereftalsyra och salter av tereftalsyra med en renhet på minst 99,5 viktprocent, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 2917 36 00, med ursprung i Thailand.

Utfärdat i Bryssel den 19 januari 2011.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  EUT C 313, 22.12.2009, s. 17.

2

(3)  EUT C 313, 22.12.2009, s. 22.

3

(4)  Se sidan 17 i detta nummer av EUT.

4

---

IV Akter som antagits före den 1 december 2009 enligt EG-fördraget, EU-fördraget och Euratomfördraget

| 20.1.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 15/26 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 15/26

---

EFTAS ÖVERVAKNINGSMYNDIGHETS BESLUT

nr 190/09/KOL

av den 22 april 2009

om ändring, för sextionionde gången av procedurreglerna och de materiella reglerna inom området för statligt stöd, genom införandet av ett reviderat kapitel om den tillfälliga ramen för statliga stödåtgärder för att främja tillgången till finansiering i den aktuella finans- och ekonomikrisen

EFTAS ÖVERVAKNINGSMYNDIGHET HAR ANTAGIT DETTA BESLUT (1)

MED beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (2), särskilt artiklarna 61 till 63 och protokoll 26,

MED beaktande av avtalet mellan Eftastaterna om upprättande av en övervakningsmyndighet och en domstol (3), särskilt artikel 24 och artikel 5.2 b, och av följande skäl:

ENLIGT artikel 24 i övervakningsavtalet ska övervakningsmyndigheten förverkliga bestämmelserna om statligt stöd i EES-avtalet.

ENLIGT artikel 5.2 b i övervakningsavtalet ska övervakningsmyndigheten utfärda meddelanden eller riktlinjer i frågor som behandlas i EES-avtalet, om det avtalet eller övervakningsavtalet uttryckligen föreskriver det eller om övervakningsmyndigheten anser det nödvändigt.

ÖVERVAKNINGSMYNDIGHETEN erinrar om de procedurregler och materiella regler inom området för statligt stöd som den antog den 19 januari 1994 (4).

Europeiska gemenskapernas kommission (nedan kallad kommissionen) antog den 25 februari 2009 ett meddelande om ändring av den tillfälliga gemenskapsramen för statliga stödåtgärder för att främja tillgången till finansiering i den aktuella finansiella och ekonomiska krisen (5).

DETTA meddelande är också av betydelse för avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet.

DET är nödvändigt att sörja för en enhetlig tillämpning av EES-reglerna om statligt stöd i hela Europeiska ekonomiska samarbetsområdet.

ENLIGT punkt II under rubriken ”Allmänt” i slutet av bilaga XV till EES-avtalet ska övervakningsmyndigheten efter samråd med kommissionen anta rättsakter som motsvarar de som antagits av Europeiska kommissionen.

ÖVERVAKNINGSMYNDIGHETEN har samrått med Europeiska kommissionen.

ÖVERVAKNINGSMYNDIGHETEN erinrar om att den har samrått med Eftastaterna i frågan genom en skrivelse av den 31 mars 2009.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den tillfälliga ramen för statliga stödåtgärder för att främja tillgången till finansiering i den aktuella finansiella och ekonomiska krisen (nedan kallad den tillfälliga ramen) gäller från den 29 januari 2009 till den 31 december 2010.

I slutbestämmelserna i texten om den tillfälliga ramen anges att i fall där det kan vara till hjälp kan övervakningsmyndigheten dessutom ytterligare klargöra sitt synsätt i vissa frågor.

Tillämpningen av den tillfälliga ramen har visat på behovet av ytterligare förtydliganden vad gäller tillämpningen av artikel 61.3 b i EES-avtalet, den gällande ramen för att fastställa referens- och diskonteringsräntor samt tillämpningen av stöd i form av garantier.

Riktlinjerna för statligt stöd ska ändras genom ändringar görs av det kapitel i riktlinjerna som har titeln tillfällig gemenskapsram för statliga stödåtgärder för att främja tillgången till finansiering i den aktuella finansiella och ekonomiska krisen.

Följande ändringar av den tillfälliga ramen kommer att få verkan från och med dagen för antagandet av detta beslut:

| 1. | I punkt 4.1 ska följande stycke läggas till:
  ”Därför ska Eftastaterna visa att de stödåtgärder som anmäls till övervakningsmyndigheten i enlighet med denna ram är nödvändiga, lämpliga och proportionella för att avhjälpa en allvarlig störning i en Eftastats ekonomi och att alla villkor är uppfyllda.” |
| --- | --- |

1.

I punkt 4.1 ska följande stycke läggas till:

”Därför ska Eftastaterna visa att de stödåtgärder som anmäls till övervakningsmyndigheten i enlighet med denna ram är nödvändiga, lämpliga och proportionella för att avhjälpa en allvarlig störning i en Eftastats ekonomi och att alla villkor är uppfyllda.”

| 2. | Punkt 4.3.2 ska ändras på följande sätt:






  a) | Leden a och b ersätts av följande:






  ”a) | När det gäller små och medelstora företag ska Eftastaterna bevilja en nedsättning på högst 25 % av den årliga avgift som ska betalas för nya garantier som beviljas i enlighet med bestämmelserna om en årlig säkerhetsavgift i bilagan (6). |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Punkt 4.3.2 ska ändras på följande sätt:

a)

Leden a och b ersätts av följande:

”a)

När det gäller små och medelstora företag ska Eftastaterna bevilja en nedsättning på högst 25 % av den årliga avgift som ska betalas för nya garantier som beviljas i enlighet med bestämmelserna om en årlig säkerhetsavgift i bilagan (6).

| b) | När det gäller stora företag ska Eftastaterna också bevilja en nedsättning på högst 15 % av den årliga avgift som ska betalas för nya garantier, beräknad på grundval av samma bestämmelser om en årlig säkerhetsavgift i enligt med bilagan. |
| --- | --- |

b)

När det gäller stora företag ska Eftastaterna också bevilja en nedsättning på högst 15 % av den årliga avgift som ska betalas för nya garantier, beräknad på grundval av samma bestämmelser om en årlig säkerhetsavgift i enligt med bilagan.

| b) | Led f ska ersättas med följande:






  ”f) | Garantin överstiger inte 90 % av lånet under hela dess löptid.” |
| --- | --- | --- |

b)

Led f ska ersättas med följande:

”f)

Garantin överstiger inte 90 % av lånet under hela dess löptid.”

| c) | Led h ska ersättas med följande:






  ”h) | Nedsättningen av garantiavgiften får tillämpas i högst två år efter det att garantin beviljades. Om det underliggande lånets varaktighet överstiger två år får Eftastaterna begära en ytterligare period på högst åtta år för säkerhetsavgifterna enligt bilagan utan nedsättning.” |
| --- | --- | --- |

c)

Led h ska ersättas med följande:

”h)

Nedsättningen av garantiavgiften får tillämpas i högst två år efter det att garantin beviljades. Om det underliggande lånets varaktighet överstiger två år får Eftastaterna begära en ytterligare period på högst åtta år för säkerhetsavgifterna enligt bilagan utan nedsättning.”

| 3. | Punkt 4.4.1 ska ersättas med följande:






  ”4.4.1 | I riktlinjerna för referens- och diskonteringsräntor införs en metod för beräkning av referensräntan som grundar sig på en ettårig interbankränta (IBOR) plus marginaler inom intervallet 60–1 000 räntepunkter, beroende på företagets kreditvärdighet och ställda säkerheter. Metoden för att beräkna referens- och diskonteringsräntor får ändras av övervakningsmyndigheten för att återspegla de rådande marknadsvillkoren. Om Eftastaterna tillämpar den beräkningsmetod för referens- och diskonteringsräntor som fastställdes i de riktlinjer som gällde då lånet beviljades och om den uppfyller villkoren i dessa riktlinjer, anses räntesatsen i princip inte innehålla något statligt stöd.” |
| --- | --- | --- |

3.

Punkt 4.4.1 ska ersättas med följande:

”4.4.1

I riktlinjerna för referens- och diskonteringsräntor införs en metod för beräkning av referensräntan som grundar sig på en ettårig interbankränta (IBOR) plus marginaler inom intervallet 60–1 000 räntepunkter, beroende på företagets kreditvärdighet och ställda säkerheter. Metoden för att beräkna referens- och diskonteringsräntor får ändras av övervakningsmyndigheten för att återspegla de rådande marknadsvillkoren. Om Eftastaterna tillämpar den beräkningsmetod för referens- och diskonteringsräntor som fastställdes i de riktlinjer som gällde då lånet beviljades och om den uppfyller villkoren i dessa riktlinjer, anses räntesatsen i princip inte innehålla något statligt stöd.”

| 4. | Punkt 4.5.1 ska ersättas med följande:






  ”4.5.1 | Genom övervakningsmyndighetens riktlinjer för referens- och diskonteringsräntor fastställs en metod för beräkning av referensräntan som grundar sig på den ettåriga interbankräntan (IBOR) plus marginaler inom intervallet 60–1 000 räntepunkter, beroende på företagets kreditvärdighet och ställda säkerheter. Metoden för att beräkna referens- och diskonteringsräntor får ändras av övervakningsmyndigheten för att återspegla de rådande marknadsvillkoren. Om Eftastaterna tillämpar den beräkningsmetod för referens- och diskonteringsräntor som fastställdes i de riktlinjer som gällde då lånet beviljades och om den uppfyller villkoren i dessa riktlinjer, anses räntesatsen i princip inte innehålla något statligt stöd.” |
| --- | --- | --- |

4.

Punkt 4.5.1 ska ersättas med följande:

”4.5.1

Genom övervakningsmyndighetens riktlinjer för referens- och diskonteringsräntor fastställs en metod för beräkning av referensräntan som grundar sig på den ettåriga interbankräntan (IBOR) plus marginaler inom intervallet 60–1 000 räntepunkter, beroende på företagets kreditvärdighet och ställda säkerheter. Metoden för att beräkna referens- och diskonteringsräntor får ändras av övervakningsmyndigheten för att återspegla de rådande marknadsvillkoren. Om Eftastaterna tillämpar den beräkningsmetod för referens- och diskonteringsräntor som fastställdes i de riktlinjer som gällde då lånet beviljades och om den uppfyller villkoren i dessa riktlinjer, anses räntesatsen i princip inte innehålla något statligt stöd.”

| 5. | Följande bilaga ska läggas till:

  ”BILAGA








  Tillfällig ram för säkerhetsavgifter i räntepunkter (7) |
| --- | --- |
| Kreditbetyg (Standard & Poor’s) | Ställd säkerhet |
| Hög | Normal | Låg |
| AAA | 40 | 40 | 40 |
| AA+
  AA
  AA- | 40 | 40 | 40 |
| A+
  A
  A- | 40 | 55 | 55 |
| BBB+
  BBB
  BBB- | 55 | 80 | 80 |
| BB+
  BB | 80 | 200 | 200 |
| BB-
  B+ | 200 | 380 | 380 |
| B
  B- | 200 | 380 | 630 |
| CCC och lägre | 380 | 630 | 980 |

5.

Följande bilaga ska läggas till:

”BILAGA

Tillfällig ram för säkerhetsavgifter i räntepunkter (7)

Kreditbetyg (Standard & Poor’s)

Ställd säkerhet

Hög

Normal

Låg

AAA

40

40

40

AA+

AA

AA-

40

40

40

A+

A

A-

40

55

55

BBB+

BBB

BBB-

55

80

80

BB+

BB

80

200

200

BB-

B+

200

380

380

B

B-

200

380

630

CCC och lägre

380

630

980

Lydelsen av det nya kapitlet återfinns i bilaga till detta beslut.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till Republiken Island, Furstendömet Liechtenstein och Konungariket Norge.

Artikel 3

Endast den engelskspråkiga versionen av detta beslut är giltig.

Utfärdat i Bryssel den 22 april 2009.

På Eftas övervakningsmyndighets vägnar

Per SANDERUD

Ordförande

Kurt JÄGER

Ledamot av kollegiet

---

(1)  Nedan kallad övervakningsmyndigheten.

1

övervakningsmyndigheten

(2)  Nedan kallat EES-avtalet.

2

EES-avtalet

(3)  Nedan kallat övervakningsavtalet.

3

övervakningsavtalet

(4)  Riktlinjer för tillämpning och tolkning av artiklarna 61 och 62 i EES-avtalet och artikel 1 i protokoll 3 till övervakningsavtalet, antagna och utfärdade av övervakningsmyndigheten den 19 januari 1994 och offentliggjorda i
  Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 231, 3.9.1994, s. 1 och EES-supplementet nr 32, 3.9.1994, s. 1. Riktlinjerna ändrades senast 29 januari 2009. Nedan kallas de riktlinjerna för statligt stöd. En uppdaterad version av riktlinjerna för statligt stöd offentliggörs på övervakningsmyndighetens webbplats: http://www.eftasurv.int/fieldsofwork/fieldstateaid/guidelines/

4

Europeiska gemenskapernas officiella tidning

riktlinjerna för statligt stöd

(5)  Den konsoliderade versionen offentliggjordes i EUT C 83, 7.4.2009, s. 1.

5

(6)  Avgifterna i bilagan innebär en finslipning av bestämmelserna om säkerhetsavgifter i riktlinjerna för statligt stöd i form av garantier genom att beakta olika nivåer av ställda säkerheter. De kan också användas som referensvärden för att beräkna det förenliga inslaget av statligt stöd för garantiåtgärder som omfattas av punkt 4.2 i denna ram.

6

Beräkningen av säkerhetsavgifter ska grunda sig på de marginaler som fastställs i riktlinjerna för referens- och diskonteringsräntor, med beaktande av en ytterligare nedsättning med 20 räntepunkter (se fotnot 12 i ovannämnda riktlinjer). För varje kreditbetyg är dock den säkerhetsavgiften i enlighet med riktlinjerna för statligt stöd i form av garantier fortfarande den övre avgiftsgränsen för varje kreditbetyg. För en definition av de ställda säkerheterna, se fotnot 2, s. 1 i riktlinjerna för referens- och diskonteringsräntor.”

(7)  För små och medelstora företag som inte har en kredithistoria eller ett kreditbetyg som grundar sig på en balansräkningsmodell (t.ex. företag avsedda för särskilda syften eller nystartade företag) får Eftastaterna bevilja en nedsättning på högst 25 % av den särskilda säkerhetsavgiften på 3,8 % enligt övervakningsmyndighetens riktlinjer för statligt stöd i form av garantier. Avgiften får emellertid aldrig vara lägre än den som skulle tillämpas för moderbolaget eller moderbolag.”

7

---

BILAGA

Tillfällig ram för statliga stödåtgärder för att främja tillgången till finansiering i den aktuella finans- och ekonomikrisen

1.   FINANSKRISEN, DESS EFFEKT PÅ REALEKONOMIN OCH BEHOVET AV TILLFÄLLIGA ÅTGÄRDER

1.1   Finanskrisen och dess effekt på realekonomin

| 1. | Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) antog den 26 november 2008 meddelandet En ekonomisk återhämtningsplan för Europa (”återhämtningsplanen”) för att hjälpa Europa ut ur den aktuella finansiella krisen (1). Återhämtningsplanen grundar sig på två viktiga faktorer som förstärker varandra. För det första kortfristiga åtgärder för att stimulera efterfrågan, rädda arbetstillfällen och hjälpa till att återställa förtroendet och, för det andra, ”smarta investeringar” som ska ge högre tillväxt och skapa varaktigt välstånd på längre sikt. Återhämtningsplanen kommer att förstärka och påskynda de reformer som redan har börjat att genomföras inom ramen för Lissabonstrategin. |
| --- | --- |

1.

Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) antog den 26 november 2008 meddelandet En ekonomisk återhämtningsplan för Europa (”återhämtningsplanen”) för att hjälpa Europa ut ur den aktuella finansiella krisen (1). Återhämtningsplanen grundar sig på två viktiga faktorer som förstärker varandra. För det första kortfristiga åtgärder för att stimulera efterfrågan, rädda arbetstillfällen och hjälpa till att återställa förtroendet och, för det andra, ”smarta investeringar” som ska ge högre tillväxt och skapa varaktigt välstånd på längre sikt. Återhämtningsplanen kommer att förstärka och påskynda de reformer som redan har börjat att genomföras inom ramen för Lissabonstrategin.

| 2. | I detta sammanhang är utmaningen att undvika offentliga ingripanden som skulle motverka målet att minska stödet men rikta det bättre. Under vissa förhållanden behövs det dock nytt tillfälligt statligt stöd. |
| --- | --- |

2.

I detta sammanhang är utmaningen att undvika offentliga ingripanden som skulle motverka målet att minska stödet men rikta det bättre. Under vissa förhållanden behövs det dock nytt tillfälligt statligt stöd.

| 3. | Eftas övervakningsmyndighet (nedan kallad övervakningsmyndigheten) anser att nya instrument måste införas för att reglerna för statligt stöd ska kunna tillämpas på ett sätt som ger största möjliga flexibilitet för att lösa krisen samtidigt som likvärdiga konkurrensvillkor upprätthålls och en onödig snedvridning av konkurrensen undviks. I dessa riktlinjer beskrivs närmare ett antal kompletterande tillfälliga möjligheter för Eftastaterna att bevilja statligt stöd. |
| --- | --- |

3.

Eftas övervakningsmyndighet (nedan kallad övervakningsmyndigheten) anser att nya instrument måste införas för att reglerna för statligt stöd ska kunna tillämpas på ett sätt som ger största möjliga flexibilitet för att lösa krisen samtidigt som likvärdiga konkurrensvillkor upprätthålls och en onödig snedvridning av konkurrensen undviks. I dessa riktlinjer beskrivs närmare ett antal kompletterande tillfälliga möjligheter för Eftastaterna att bevilja statligt stöd.

| 4. | För det första har banksektorn i EES drabbats hårt av finanskrisen och av en omfattning utan motstycke på Island. Europeiska rådet har betonat att beslut om offentliga ingripanden visserligen måste fattas av de enskilda medlemsstaterna, men det ska ske samfällt och grundat på gemensamma principer för gemenskapen (2). Kommissionen reagerade omedelbart med olika åtgärder, bland andra antagandet av meddelandet om tillämpning av reglerna om statligt stöd på åtgärder till förmån för finansinstitut med anledning av den globala finanskrisen (3) och ett antal beslut om att godkänna undsättningsstöd till finansinstitut. Övervakningsmyndigheten har vidtagit motsvarande åtgärder (4). |
| --- | --- |

4.

För det första har banksektorn i EES drabbats hårt av finanskrisen och av en omfattning utan motstycke på Island. Europeiska rådet har betonat att beslut om offentliga ingripanden visserligen måste fattas av de enskilda medlemsstaterna, men det ska ske samfällt och grundat på gemensamma principer för gemenskapen (2). Kommissionen reagerade omedelbart med olika åtgärder, bland andra antagandet av meddelandet om tillämpning av reglerna om statligt stöd på åtgärder till förmån för finansinstitut med anledning av den globala finanskrisen (3) och ett antal beslut om att godkänna undsättningsstöd till finansinstitut. Övervakningsmyndigheten har vidtagit motsvarande åtgärder (4).

| 5. | Tillräcklig och överkomlig tillgång till finansiering är en förutsättning för investeringar, tillväxt och skapande av sysselsättning inom den privata sektorn. Eftastaterna måste använda den hävstångseffekt de har skapat genom att ge betydande finansiellt stöd till banksektorn till att säkerställa att detta stöd inte enbart leder till en förbättrad finansiell situation för bankerna utan nytta för ekonomin som helhet. Stödet till finanssektorn bör därför vara välriktat för att garantera att bankerna återupptar sin normala utlåningsverksamhet Övervakningsmyndigheten kommer att ta hänsyn till detta när de granskar statligt stöd till banker. |
| --- | --- |

5.

Tillräcklig och överkomlig tillgång till finansiering är en förutsättning för investeringar, tillväxt och skapande av sysselsättning inom den privata sektorn. Eftastaterna måste använda den hävstångseffekt de har skapat genom att ge betydande finansiellt stöd till banksektorn till att säkerställa att detta stöd inte enbart leder till en förbättrad finansiell situation för bankerna utan nytta för ekonomin som helhet. Stödet till finanssektorn bör därför vara välriktat för att garantera att bankerna återupptar sin normala utlåningsverksamhet Övervakningsmyndigheten kommer att ta hänsyn till detta när de granskar statligt stöd till banker.

| 6. | Samtidigt som situationen på finansmarknaderna förefaller förbättras känner realekonomin nu av den fulla effekten av finanskrisen. En mycket kraftig nedgång påverkar ekonomin som helhet, vilket slår mot hushållen, företagen och sysselsättningen. Framför allt kommer bankerna att börja minska på lånen och bli mindre riskbenägna än under tidigare år till följd av krisen på finansmarknaderna, vilket leder till kreditåtstramning. Denna finanskris kan framkalla åtstramning av kreditgivningen, minskad efterfrågan och recession. |
| --- | --- |

6.

Samtidigt som situationen på finansmarknaderna förefaller förbättras känner realekonomin nu av den fulla effekten av finanskrisen. En mycket kraftig nedgång påverkar ekonomin som helhet, vilket slår mot hushållen, företagen och sysselsättningen. Framför allt kommer bankerna att börja minska på lånen och bli mindre riskbenägna än under tidigare år till följd av krisen på finansmarknaderna, vilket leder till kreditåtstramning. Denna finanskris kan framkalla åtstramning av kreditgivningen, minskad efterfrågan och recession.

| 7. | Sådana svårigheter kan påverka inte bara företag som har dålig betalningsförmåga eftersom de saknar buffertar utan också sunda företag som plötsligt befinner sig i en situation där de inte får tillräckligt med krediter eller inga krediter över huvud taget. Detta gäller särskilt små och medelstora företag, som i alla händelser har större svårigheter att få tillgång till finansiering än större företag. Denna situation kan få allvarliga konsekvenser inte bara vad gäller många sunda företags ekonomiska situation och deras anställda på kort- och medellång sikt utan också mer långvariga negativa konsekvenser, eftersom alla EES-investeringar i framtiden, särskilt investeringar för att uppnå hållbar tillväxt och andra mål i Lissabonstrategin, kan bli försenade eller till och med överges. |
| --- | --- |

7.

Sådana svårigheter kan påverka inte bara företag som har dålig betalningsförmåga eftersom de saknar buffertar utan också sunda företag som plötsligt befinner sig i en situation där de inte får tillräckligt med krediter eller inga krediter över huvud taget. Detta gäller särskilt små och medelstora företag, som i alla händelser har större svårigheter att få tillgång till finansiering än större företag. Denna situation kan få allvarliga konsekvenser inte bara vad gäller många sunda företags ekonomiska situation och deras anställda på kort- och medellång sikt utan också mer långvariga negativa konsekvenser, eftersom alla EES-investeringar i framtiden, särskilt investeringar för att uppnå hållbar tillväxt och andra mål i Lissabonstrategin, kan bli försenade eller till och med överges.

1.2   Behovet av nära samordning på EES-nivå av nationella stödåtgärder

| 8. | I det rådande ekonomiska läget kan Eftastaterna frestas att agera på egen hand och i synnerhet inleda en ”stödkapplöpning” för att stödja sina egna företag. Tidigare erfarenheter visar att individuella åtgärder av det slaget inte blir effektiva och att de kan skada den inre marknaden allvarligt. När stöd beviljas är det med full hänsyn tagen till det nu rådande ekonomiska läget absolut nödvändigt att garantera lika konkurrensvillkor för EES-företag och att undvika att Eftastaterna börjar tävla om att ge stöd på ett sätt som är ohållbart och till skada för EES som helhet. Konkurrenspolitiken finns till för att garantera detta. |
| --- | --- |

8.

I det rådande ekonomiska läget kan Eftastaterna frestas att agera på egen hand och i synnerhet inleda en ”stödkapplöpning” för att stödja sina egna företag. Tidigare erfarenheter visar att individuella åtgärder av det slaget inte blir effektiva och att de kan skada den inre marknaden allvarligt. När stöd beviljas är det med full hänsyn tagen till det nu rådande ekonomiska läget absolut nödvändigt att garantera lika konkurrensvillkor för EES-företag och att undvika att Eftastaterna börjar tävla om att ge stöd på ett sätt som är ohållbart och till skada för EES som helhet. Konkurrenspolitiken finns till för att garantera detta.

1.3   Behovet av tillfälliga statliga stödåtgärder

| 9. | De tillfälliga kompletterande åtgärder som dessa riktlinjer omfattar har två syften. För det första att mot bakgrund av de exceptionella och övergående finansieringsproblem som bankkrisen är förknippad med frisläppa utlåningen till företag och därmed garantera kontinuiteten i deras tillgång till finansiering. I detta hänseende är små och medelstora företag särskilt viktiga för EES ekonomi i dess helhet, och om deras finansiella situation förbättras får det också positiva effekter för stora företag och därmed främjas generell ekonomisk tillväxt och modernisering på längre sikt. |
| --- | --- |

9.

De tillfälliga kompletterande åtgärder som dessa riktlinjer omfattar har två syften. För det första att mot bakgrund av de exceptionella och övergående finansieringsproblem som bankkrisen är förknippad med frisläppa utlåningen till företag och därmed garantera kontinuiteten i deras tillgång till finansiering. I detta hänseende är små och medelstora företag särskilt viktiga för EES ekonomi i dess helhet, och om deras finansiella situation förbättras får det också positiva effekter för stora företag och därmed främjas generell ekonomisk tillväxt och modernisering på längre sikt.

| 10. | Det andra syftet är att uppmuntra företag att fortsätta investera i framtiden, särskilt i en ekonomi med hållbar tillväxt. Det skulle verkligen kunna få dramatiska konsekvenser om de betydande framsteg som gjorts på miljöområdet skulle stanna upp eller rentav vridas tillbaka som följd av den aktuella krisen. Därför är det nödvändigt att ge tillfälligt stöd till företag för investeringar i miljöprojekt (som bland annat skulle kunna ge industrin inom EES ett tekniskt försprång) och därigenom kombinera brådskande och nödvändigt ekonomiskt stöd med fördelar för EES på lång sikt. |
| --- | --- |

10.

Det andra syftet är att uppmuntra företag att fortsätta investera i framtiden, särskilt i en ekonomi med hållbar tillväxt. Det skulle verkligen kunna få dramatiska konsekvenser om de betydande framsteg som gjorts på miljöområdet skulle stanna upp eller rentav vridas tillbaka som följd av den aktuella krisen. Därför är det nödvändigt att ge tillfälligt stöd till företag för investeringar i miljöprojekt (som bland annat skulle kunna ge industrin inom EES ett tekniskt försprång) och därigenom kombinera brådskande och nödvändigt ekonomiskt stöd med fördelar för EES på lång sikt.

| 11. | I föreliggande riktlinjer erinras för det för första om den mångfald av möjligheter till offentligt stöd som redan står till Eftastaternas förfogande enligt befintliga regler om statligt stöd innan det föreslås kompletterande statliga stödåtgärder som Eftastater kan vidta tillfälligt för att lindra de svårigheter som vissa företag har i dagsläget när det gäller tillgången till finansiering och för att främja investeringar som görs i miljösyfte. |
| --- | --- |

11.

I föreliggande riktlinjer erinras för det för första om den mångfald av möjligheter till offentligt stöd som redan står till Eftastaternas förfogande enligt befintliga regler om statligt stöd innan det föreslås kompletterande statliga stödåtgärder som Eftastater kan vidta tillfälligt för att lindra de svårigheter som vissa företag har i dagsläget när det gäller tillgången till finansiering och för att främja investeringar som görs i miljösyfte.

| 12. | Övervakningsmyndigheten anser att de föreslagna stödinstrumenten är mest lämpade för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

12.

Övervakningsmyndigheten anser att de föreslagna stödinstrumenten är mest lämpade för att uppnå dessa mål.

2.   ALLMÄNNA EKONOMISK-POLITISKA ÅTGÄRDER

| 13. | Återhämtningsplanen antogs som svar på den aktuella ekonomiska situationen. Med beaktande av krisens omfattning behöver gemenskapen en samordnad strategi som är tillräckligt djärv och vittgående för att återställa konsumenternas och företagens förtroende. Detsamma gäller för en återhämtning i Eftastaterna. |
| --- | --- |

13.

Återhämtningsplanen antogs som svar på den aktuella ekonomiska situationen. Med beaktande av krisens omfattning behöver gemenskapen en samordnad strategi som är tillräckligt djärv och vittgående för att återställa konsumenternas och företagens förtroende. Detsamma gäller för en återhämtning i Eftastaterna.

| 14. | De strategiska målen för återhämtningsplanen är följande:






  — | Snabbt stimulera efterfrågan och öka konsumenternas förtroende. |
| --- | --- | --- |

14.

De strategiska målen för återhämtningsplanen är följande:

—

Snabbt stimulera efterfrågan och öka konsumenternas förtroende.

| — | Minska de mänskliga kostnaderna för den ekonomiska nedgången och dess följder för de mest utsatta grupperna. Många arbetstagare och deras familjer har drabbats eller kommer att drabbas av krisen. Åtgärder kan vidtas för att hejda förlusten av arbetstillfällen och därefter hjälpa människor att snabbt komma in på arbetsmarknaden på nytt i stället för att konfronteras med långtidsarbetslöshet. |
| --- | --- |

—

Minska de mänskliga kostnaderna för den ekonomiska nedgången och dess följder för de mest utsatta grupperna. Många arbetstagare och deras familjer har drabbats eller kommer att drabbas av krisen. Åtgärder kan vidtas för att hejda förlusten av arbetstillfällen och därefter hjälpa människor att snabbt komma in på arbetsmarknaden på nytt i stället för att konfronteras med långtidsarbetslöshet.

| — | Hjälpa Europa att förbereda sig för att kunna dra nytta av situationen när tillväxten tar fart igen så att den europeiska ekonomin anpassas till konkurrenskraftens och hållbarhetens krav och framtidens behov i enlighet med Lissabonstrategin. Det gäller att stödja innovationen, bygga upp en kunskapsekonomi och påskynda övergången till ett resurseffektivt lågutsläppssamhälle. |
| --- | --- |

—

Hjälpa Europa att förbereda sig för att kunna dra nytta av situationen när tillväxten tar fart igen så att den europeiska ekonomin anpassas till konkurrenskraftens och hållbarhetens krav och framtidens behov i enlighet med Lissabonstrategin. Det gäller att stödja innovationen, bygga upp en kunskapsekonomi och påskynda övergången till ett resurseffektivt lågutsläppssamhälle.

| 15. | För att nå dessa mål förfogar Eftastaterna redan över ett antal instrument som inte anses utgöra statligt stöd. Vissa företag kan till exempel ha ännu större akuta svårigheter att få finansiering än andra, vilket försenar eller rentav äventyrar den finansiering som är nödvändig för deras tillväxt och för att genomföra planerade investeringar. Som svar på det skulle Eftastaterna kunna vidta allmänpolitiska åtgärder som är tillämpliga på alla företag inom deras territorier och som följaktligen faller utanför reglerna om statligt stöd, med syftet att tillfälligt lindra finansieringsproblem på kort- och medellång sikt. Man skulle t.ex. kunna förlänga betalningsfristerna för sociala avgifter och motsvarande avgifter, till och med när det gäller skatter, eller införa åtgärder till stöd för anställda. Om sådana åtgärder står öppna för alla företag utgör de i princip inte statligt stöd. |
| --- | --- |

15.

För att nå dessa mål förfogar Eftastaterna redan över ett antal instrument som inte anses utgöra statligt stöd. Vissa företag kan till exempel ha ännu större akuta svårigheter att få finansiering än andra, vilket försenar eller rentav äventyrar den finansiering som är nödvändig för deras tillväxt och för att genomföra planerade investeringar. Som svar på det skulle Eftastaterna kunna vidta allmänpolitiska åtgärder som är tillämpliga på alla företag inom deras territorier och som följaktligen faller utanför reglerna om statligt stöd, med syftet att tillfälligt lindra finansieringsproblem på kort- och medellång sikt. Man skulle t.ex. kunna förlänga betalningsfristerna för sociala avgifter och motsvarande avgifter, till och med när det gäller skatter, eller införa åtgärder till stöd för anställda. Om sådana åtgärder står öppna för alla företag utgör de i princip inte statligt stöd.

| 16. | Eftastaterna kan också ge ekonomiskt stöd direkt till konsumenterna, exempelvis för att kassera gamla produkter eller köpa miljövänliga produkter. Om sådant stöd beviljas utan diskriminering på grundval av produktens ursprung utgör det inte statligt stöd. |
| --- | --- |

16.

Eftastaterna kan också ge ekonomiskt stöd direkt till konsumenterna, exempelvis för att kassera gamla produkter eller köpa miljövänliga produkter. Om sådant stöd beviljas utan diskriminering på grundval av produktens ursprung utgör det inte statligt stöd.

| 17. | Dessutom kan allmänna gemenskapsprogram, t.ex. ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation (2007–2013) som antogs genom Europaparlamentets och rådets beslut (EG) nr 1639/2006 (5) och Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013) som antogs genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 1982/2006/EG (6), användas på effektivaste sätt för att stödja små och medelstora företag, men också stora företag. |
| --- | --- |

17.

Dessutom kan allmänna gemenskapsprogram, t.ex. ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation (2007–2013) som antogs genom Europaparlamentets och rådets beslut (EG) nr 1639/2006 (5) och Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013) som antogs genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 1982/2006/EG (6), användas på effektivaste sätt för att stödja små och medelstora företag, men också stora företag.

3.   STATLIGT STÖD MÖJLIGT INOM RAMEN FÖR BEFINTLIGA INSTRUMENT

| 18. | Under de senaste åren har övervakningsmyndigheten moderniserat reglerna om statligt stöd avsevärt för att uppmuntra Eftastaterna att bättre rikta det offentliga stödet till hållbara investeringar och därmed bidra till Lissabonstrategin. I detta sammanhang har man lagt särskild tonvikt på små och medelstora företag, kombinerat med fler möjligheter att bevilja statligt stöd. Dessutom har reglerna om statligt stöd förenklats och stramats upp betydligt genom den nyligen antagna allmänna gruppundantagsförordningen (7), som nu erbjuder Eftastaterna ett brett spektrum av stödåtgärder med minsta möjliga administrativa börda. I den aktuella ekonomiska situationen är följande befintliga statliga stödinstrument särskilt viktiga. |
| --- | --- |

18.

Under de senaste åren har övervakningsmyndigheten moderniserat reglerna om statligt stöd avsevärt för att uppmuntra Eftastaterna att bättre rikta det offentliga stödet till hållbara investeringar och därmed bidra till Lissabonstrategin. I detta sammanhang har man lagt särskild tonvikt på små och medelstora företag, kombinerat med fler möjligheter att bevilja statligt stöd. Dessutom har reglerna om statligt stöd förenklats och stramats upp betydligt genom den nyligen antagna allmänna gruppundantagsförordningen (7), som nu erbjuder Eftastaterna ett brett spektrum av stödåtgärder med minsta möjliga administrativa börda. I den aktuella ekonomiska situationen är följande befintliga statliga stödinstrument särskilt viktiga.

| 19. | Enligt förordningen om stöd av mindre betydelse (8), såsom den anpassats till EES-avtalet, är stödåtgärder på högst 200 000 euro per företag under en treårsperiod inte statligt stöd i den mening som avses i EES-avtalet. Enligt samma förordning överskrider garantier på högst 1,5 miljoner euro inte tröskelvärdet för stöd av mindre betydelse och utgör således inte något stöd. Därför kan Eftastaterna bevilja sådana garantier utan att beräkna den motsvarande stödekvivalenten och utan administrativ börda. |
| --- | --- |

19.

Enligt förordningen om stöd av mindre betydelse (8), såsom den anpassats till EES-avtalet, är stödåtgärder på högst 200 000 euro per företag under en treårsperiod inte statligt stöd i den mening som avses i EES-avtalet. Enligt samma förordning överskrider garantier på högst 1,5 miljoner euro inte tröskelvärdet för stöd av mindre betydelse och utgör således inte något stöd. Därför kan Eftastaterna bevilja sådana garantier utan att beräkna den motsvarande stödekvivalenten och utan administrativ börda.

| 20. | Den ovan nämnda gruppundantagsförordningen utgör en central del av reglerna om statligt stöd genom att den förenklar stödförfarandet för vissa viktiga stödåtgärder och främjar en omdirigering av statligt stöd till mål som prioriteras av EES. Alla tidigare gruppundantag jämte nya områden (innovation, miljö, forskning och utveckling för stora företag samt riskkapitalåtgärder för små och medelstora företag) har samlats i ett enda instrument. I alla de fall som omfattas av gruppundantagsförordningen får Eftastaterna ge stöd utan att förhandsanmäla det till övervakningsmyndigheten. Därför är det helt och hållet Eftastaterna som avgör hur snabb processen är. Gruppundantagsförordningen är särskilt viktig för små och medelstora företag eftersom den innehåller särskilda regler om investerings- och sysselsättningsstöd enbart för små och medelstora företag. Dessutom står samtliga 26 åtgärder som omfattas av gruppundantagsförordningen öppna för små och medelstora företag, vilket ger Eftastaterna möjlighet att följa små och medelstora företag under de olika stadierna i deras utveckling och att stödja dem i allt från tillgång till finansiering till forskning och utveckling, innovation, utbildning, sysselsättning, miljöåtgärder osv. |
| --- | --- |

20.

Den ovan nämnda gruppundantagsförordningen utgör en central del av reglerna om statligt stöd genom att den förenklar stödförfarandet för vissa viktiga stödåtgärder och främjar en omdirigering av statligt stöd till mål som prioriteras av EES. Alla tidigare gruppundantag jämte nya områden (innovation, miljö, forskning och utveckling för stora företag samt riskkapitalåtgärder för små och medelstora företag) har samlats i ett enda instrument. I alla de fall som omfattas av gruppundantagsförordningen får Eftastaterna ge stöd utan att förhandsanmäla det till övervakningsmyndigheten. Därför är det helt och hållet Eftastaterna som avgör hur snabb processen är. Gruppundantagsförordningen är särskilt viktig för små och medelstora företag eftersom den innehåller särskilda regler om investerings- och sysselsättningsstöd enbart för små och medelstora företag. Dessutom står samtliga 26 åtgärder som omfattas av gruppundantagsförordningen öppna för små och medelstora företag, vilket ger Eftastaterna möjlighet att följa små och medelstora företag under de olika stadierna i deras utveckling och att stödja dem i allt från tillgång till finansiering till forskning och utveckling, innovation, utbildning, sysselsättning, miljöåtgärder osv.

| 21. | Enligt de nya riktlinjerna för statligt stöd till miljöskydd (9) får Eftastaterna bevilja statligt stöd bl.a. enligt följande:






  — | Små företag som förbättrar sina miljöprestanda utöver gemenskapsnormerna, eller om gemenskapsnormer saknas, får ges stöd på högst 70 % av de extra investeringskostnaderna (80 % om det är fråga om miljöinnovation) och upp till 100 % av de extra investeringskostnaderna om stödet ges genom ett verkligen konkurrensutsatt anbudsförfarande (detta gäller även stora företag). Stöd för tidig anpassning till framtida gemenskapsnormer och stöd till miljöstudier är också tillåtet. |
| --- | --- | --- |

21.

Enligt de nya riktlinjerna för statligt stöd till miljöskydd (9) får Eftastaterna bevilja statligt stöd bl.a. enligt följande:

—

Små företag som förbättrar sina miljöprestanda utöver gemenskapsnormerna, eller om gemenskapsnormer saknas, får ges stöd på högst 70 % av de extra investeringskostnaderna (80 % om det är fråga om miljöinnovation) och upp till 100 % av de extra investeringskostnaderna om stödet ges genom ett verkligen konkurrensutsatt anbudsförfarande (detta gäller även stora företag). Stöd för tidig anpassning till framtida gemenskapsnormer och stöd till miljöstudier är också tillåtet.

| — | På området förnybara energikällor och kraftvärme får Eftastaterna bevilja driftstöd för att täcka alla extra produktionskostnader. |
| --- | --- |

—

På området förnybara energikällor och kraftvärme får Eftastaterna bevilja driftstöd för att täcka alla extra produktionskostnader.

| — | För att nå miljömålen för energisparande och minskning av mängden växthusgaser får Eftastaterna bevilja stöd som ger företagen möjlighet att uppnå energibesparingar och stöd till förnybara energikällor och kraftvärme för högst 80 % av de extra investeringskostnaderna för små företag och högst 100 % av de extra investeringskostnaderna om stödet beviljas genom ett verkligen konkurrensutsatt anbudsförfarande. |
| --- | --- |

—

För att nå miljömålen för energisparande och minskning av mängden växthusgaser får Eftastaterna bevilja stöd som ger företagen möjlighet att uppnå energibesparingar och stöd till förnybara energikällor och kraftvärme för högst 80 % av de extra investeringskostnaderna för små företag och högst 100 % av de extra investeringskostnaderna om stödet beviljas genom ett verkligen konkurrensutsatt anbudsförfarande.

| 22. | Den 7 februari 2007 antog övervakningsmyndigheten nya riktlinjer för statligt stöd till forskning, utveckling och innovation. Dessa riktlinjer innehåller nya bestämmelser om innovation som är särskilt inriktade på små och medelstora företag och som också motsvarar en bättre målinriktning av stödet mot skapande av sysselsättning och tillväxt enligt de linjer som drogs upp i Lissabonstrategin. Särskilt får Eftastaterna bevilja stöd enligt följande:






  — | Stöd till FoU-projekt, särskilt stöd till grundforskning, på upp till 100 % av de stödberättigande kostnaderna och stöd för industriell forskning på högst 80 % av de stödberättigande kostnaderna för små företag. |
| --- | --- | --- |

22.

Den 7 februari 2007 antog övervakningsmyndigheten nya riktlinjer för statligt stöd till forskning, utveckling och innovation. Dessa riktlinjer innehåller nya bestämmelser om innovation som är särskilt inriktade på små och medelstora företag och som också motsvarar en bättre målinriktning av stödet mot skapande av sysselsättning och tillväxt enligt de linjer som drogs upp i Lissabonstrategin. Särskilt får Eftastaterna bevilja stöd enligt följande:

—

Stöd till FoU-projekt, särskilt stöd till grundforskning, på upp till 100 % av de stödberättigande kostnaderna och stöd för industriell forskning på högst 80 % av de stödberättigande kostnaderna för små företag.

| — | Stöd till nystartade innovativa företag på högst en miljon euro (mer i stödområden), stöd till innovationskluster, stöd för innovationsrådgivningstjänster och stöd för innovationsstödjande tjänster. |
| --- | --- |

—

Stöd till nystartade innovativa företag på högst en miljon euro (mer i stödområden), stöd till innovationskluster, stöd för innovationsrådgivningstjänster och stöd för innovationsstödjande tjänster.

| — | Stöd för att hyra in högkvalificerad personal, stöd för tekniska genomförbarhetsstudier, stöd till process- och organisationsinnovation inom tjänstesektorn och stöd till små och medelstora företag för kostnader för immateriella rättigheter. |
| --- | --- |

—

Stöd för att hyra in högkvalificerad personal, stöd för tekniska genomförbarhetsstudier, stöd till process- och organisationsinnovation inom tjänstesektorn och stöd till små och medelstora företag för kostnader för immateriella rättigheter.

| 23. | Utbildning är en annan viktig faktor för konkurrenskraften. Det är av yttersta vikt att fortsätta investera i utbildning, även i tider av ökande arbetslöshet, för att utveckla nya färdigheter. Enligt den nya allmänna gruppundantagsförordningen får Eftastaterna bevilja företag både allmänt och specifikt utbildningsstöd på sammanlagt högst 80 % av de stödberättigande kostnaderna. |
| --- | --- |

23.

Utbildning är en annan viktig faktor för konkurrenskraften. Det är av yttersta vikt att fortsätta investera i utbildning, även i tider av ökande arbetslöshet, för att utveckla nya färdigheter. Enligt den nya allmänna gruppundantagsförordningen får Eftastaterna bevilja företag både allmänt och specifikt utbildningsstöd på sammanlagt högst 80 % av de stödberättigande kostnaderna.

| 24. | Under 2008 antog övervakningsmyndigheten nya riktlinjer för statligt stöd i form av garantier, som anger på vilka villkor offentliga garantier för lån inte utgör statligt stöd. Enligt dessa riktlinjer betraktas garantier inte som statligt stöd särskilt om ett marknadspris har betalats för dem. Förutom att de nya riktlinjerna klargör villkoren för när stöd i form av garantier ska anses föreligga eller inte införs för första gången dessutom särskilda årliga s.k. säkerhetsavgifter (safe-harbour premiums) för små och medelstora företag, vilket möjliggör lättare men säker användning av garantier för att främja finansieringen av små och medelstora företag. |
| --- | --- |

24.

Under 2008 antog övervakningsmyndigheten nya riktlinjer för statligt stöd i form av garantier, som anger på vilka villkor offentliga garantier för lån inte utgör statligt stöd. Enligt dessa riktlinjer betraktas garantier inte som statligt stöd särskilt om ett marknadspris har betalats för dem. Förutom att de nya riktlinjerna klargör villkoren för när stöd i form av garantier ska anses föreligga eller inte införs för första gången dessutom särskilda årliga s.k. säkerhetsavgifter (safe-harbour premiums) för små och medelstora företag, vilket möjliggör lättare men säker användning av garantier för att främja finansieringen av små och medelstora företag.

| 25. | Nya riktlinjer för statligt stöd för att främja riskkapitalinvesteringar i små och medelstora företag antogs av övervakningsmyndigheten den 25 oktober 2006. Dessa riktlinjer är fokuserade på innovativa och snabbväxande små och medelstora företag – en viktig prioritering i Lissabonstrategin. Övervakningsmyndigheten har infört ett nytt ”safe-harbour”-tröskelvärde på 1,5 miljoner euro per litet eller medelstort målföretag, en ökning med 50 %. Under detta tak accepterar övervakningsmyndigheten att det som regel saknas alternativa sätt att uppbringa finansiering på finansmarknaderna (dvs. att ett marknadsmisslyckande föreligger). Vidare har stöd i form av riskkapitalåtgärder tagits med i den allmänna gruppundantagsförordningen. |
| --- | --- |

25.

Nya riktlinjer för statligt stöd för att främja riskkapitalinvesteringar i små och medelstora företag antogs av övervakningsmyndigheten den 25 oktober 2006. Dessa riktlinjer är fokuserade på innovativa och snabbväxande små och medelstora företag – en viktig prioritering i Lissabonstrategin. Övervakningsmyndigheten har infört ett nytt ”safe-harbour”-tröskelvärde på 1,5 miljoner euro per litet eller medelstort målföretag, en ökning med 50 %. Under detta tak accepterar övervakningsmyndigheten att det som regel saknas alternativa sätt att uppbringa finansiering på finansmarknaderna (dvs. att ett marknadsmisslyckande föreligger). Vidare har stöd i form av riskkapitalåtgärder tagits med i den allmänna gruppundantagsförordningen.

| 26. | I mindre gynnade regioner får Eftastaterna bevilja investeringsstöd för etablering av en ny anläggning, utvidgning av en befintlig anläggning eller diversifiering av produktionen till nya produkter i enlighet med riktlinjerna för statligt regionalstöd för 2007–2013, som varit gällande sedan januari 2007. |
| --- | --- |

26.

I mindre gynnade regioner får Eftastaterna bevilja investeringsstöd för etablering av en ny anläggning, utvidgning av en befintlig anläggning eller diversifiering av produktionen till nya produkter i enlighet med riktlinjerna för statligt regionalstöd för 2007–2013, som varit gällande sedan januari 2007.

| 27. | Genom riktlinjerna för statligt regionalstöd 2007–2013 införs också en ny stödform för att ge ett incitament att stödja nyetablering av företag och utveckling av små företag i stödområden under den tidiga tillväxtfasen. |
| --- | --- |

27.

Genom riktlinjerna för statligt regionalstöd 2007–2013 införs också en ny stödform för att ge ett incitament att stödja nyetablering av företag och utveckling av små företag i stödområden under den tidiga tillväxtfasen.

| 28. | Enligt de gällande riktlinjerna för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter kan Eftastaterna också ge stöd till företag som kräver statligt stöd. I detta syfte får Eftastaterna anmäla stödordningar för undsättning eller omstrukturering till förmån för små och medelstora företag. |
| --- | --- |

28.

Enligt de gällande riktlinjerna för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter kan Eftastaterna också ge stöd till företag som kräver statligt stöd. I detta syfte får Eftastaterna anmäla stödordningar för undsättning eller omstrukturering till förmån för små och medelstora företag.

4.   TILLÄMPNINGEN AV ARTIKEL 61.3 b

4.1   Allmänna principer

| 29. | Enligt artikel 61.3 b i EES-avtalet kan övervakningsmyndigheten förklara ett stöd förenligt med EES-avtalets funktion om det ges för att ”avhjälpa en allvarlig störning i [...] en Efta-stats ekonomi”. Denna bestämmelse har samma lydelse som artikel 87.3 b i EG-fördraget med hänsyn till vilken Europeiska gemenskapernas förstainstansrätt har fastslagit att störningen ska avse den berörda medlemsstatens ekonomi i dess helhet och inte endast ekonomin i en av statens regioner eller i delar av territoriet. Denna slutsats är dessutom förenlig med nödvändigheten av att göra en restriktiv tolkning av en undantagsbestämmelse som artikel 61.3 b i EES-avtalet (10). |
| --- | --- |

29.

Enligt artikel 61.3 b i EES-avtalet kan övervakningsmyndigheten förklara ett stöd förenligt med EES-avtalets funktion om det ges för att ”avhjälpa en allvarlig störning i [...] en Efta-stats ekonomi”. Denna bestämmelse har samma lydelse som artikel 87.3 b i EG-fördraget med hänsyn till vilken Europeiska gemenskapernas förstainstansrätt har fastslagit att störningen ska avse den berörda medlemsstatens ekonomi i dess helhet och inte endast ekonomin i en av statens regioner eller i delar av territoriet. Denna slutsats är dessutom förenlig med nödvändigheten av att göra en restriktiv tolkning av en undantagsbestämmelse som artikel 61.3 b i EES-avtalet (10).

| 30. | Kommissionen har konsekvent tillämpat denna restriktiva tolkning i sin beslutspraxis (11). Övervakningsmyndigheten har också tillämpat en restriktiv tolkning av artikel 61.3 b i EES-avtalet (12). |
| --- | --- |

30.

Kommissionen har konsekvent tillämpat denna restriktiva tolkning i sin beslutspraxis (11). Övervakningsmyndigheten har också tillämpat en restriktiv tolkning av artikel 61.3 b i EES-avtalet (12).

| 31. | Övervakningsmyndigheten anser i detta sammanhang att den aktuella globala krisen kräver exceptionella politiska åtgärder utöver det akuta stödet till det finansiella systemet. |
| --- | --- |

31.

Övervakningsmyndigheten anser i detta sammanhang att den aktuella globala krisen kräver exceptionella politiska åtgärder utöver det akuta stödet till det finansiella systemet.

| 32. | Samtliga Eftastater kommer att påverkas av denna kris, om än på olika sätt och i olika hög grad. Arbetslösheten kommer sannolikt att öka, efterfrågan minska och statsfinanserna försämras. |
| --- | --- |

32.

Samtliga Eftastater kommer att påverkas av denna kris, om än på olika sätt och i olika hög grad. Arbetslösheten kommer sannolikt att öka, efterfrågan minska och statsfinanserna försämras.

| 33. | Mot bakgrund av allvaret i den aktuella ekonomiska krisen och dess inverkan på Eftastaternas ekonomier som helhet anser övervakningsmyndigheten att vissa kategorier av statligt stöd är berättigade under en begränsad period för att avhjälpa dessa svårigheter och att de kan förklaras förenliga med EES-avtalets funktion på grundval av artikel 61.3 b i detta avtal. |
| --- | --- |

33.

Mot bakgrund av allvaret i den aktuella ekonomiska krisen och dess inverkan på Eftastaternas ekonomier som helhet anser övervakningsmyndigheten att vissa kategorier av statligt stöd är berättigade under en begränsad period för att avhjälpa dessa svårigheter och att de kan förklaras förenliga med EES-avtalets funktion på grundval av artikel 61.3 b i detta avtal.

| 34. | Därför ska Eftastaterna visa att de stödåtgärder som anmäls till övervakningsmyndigheten i enlighet med denna ram är nödvändiga, lämpliga och proportionella för att avhjälpa en allvarlig störning i en Eftastats ekonomi och att alla villkor är uppfyllda. |
| --- | --- |

34.

Därför ska Eftastaterna visa att de stödåtgärder som anmäls till övervakningsmyndigheten i enlighet med denna ram är nödvändiga, lämpliga och proportionella för att avhjälpa en allvarlig störning i en Eftastats ekonomi och att alla villkor är uppfyllda.

4.2   Begränsat stöd som är förenligt med den gemensamma marknaden

4.2.1   Befintlig ram

| 35. | I artikel 2 i förordningen om stöd av mindre betydelse (13), såsom den anpassats till EES-avtalet, föreskrivs att:
  ”Stödåtgärder [...] ska inte anses uppfylla samtliga kriterier i artikel 61.1 i EES-avtalet och ska därför inte omfattas av anmälningsskyldigheten enligt artikel 2 i del II i protokoll 3 till avtalet om upprättande av en övervakningsmyndighet, om de uppfyller de villkor som anges i punkt 2–5 i den här artikeln.
  Det totala stöd av mindre betydelse som beviljas ett företag får inte överstiga 200 000 euro under en period om tre beskattningsår. Ett företag verksamt inom vägtransportsektorn får inte beviljas stöd av mindre betydelse som överstiger 100 000 euro under en period om tre beskattningsår. Dessa tak skall gälla oberoende av stödets form och det mål som eftersträvas och oavsett om det stöd som Eftastaten beviljar helt eller delvis finansieras med medel som härrör från gemenskapen. Perioden ska fastställas på grundval av de beskattningsår som används av företaget i den berörda Eftastaten”. |
| --- | --- |

35.

I artikel 2 i förordningen om stöd av mindre betydelse (13), såsom den anpassats till EES-avtalet, föreskrivs att:

”Stödåtgärder [...] ska inte anses uppfylla samtliga kriterier i artikel 61.1 i EES-avtalet och ska därför inte omfattas av anmälningsskyldigheten enligt artikel 2 i del II i protokoll 3 till avtalet om upprättande av en övervakningsmyndighet, om de uppfyller de villkor som anges i punkt 2–5 i den här artikeln.

Det totala stöd av mindre betydelse som beviljas ett företag får inte överstiga 200 000 euro under en period om tre beskattningsår. Ett företag verksamt inom vägtransportsektorn får inte beviljas stöd av mindre betydelse som överstiger 100 000 euro under en period om tre beskattningsår. Dessa tak skall gälla oberoende av stödets form och det mål som eftersträvas och oavsett om det stöd som Eftastaten beviljar helt eller delvis finansieras med medel som härrör från gemenskapen. Perioden ska fastställas på grundval av de beskattningsår som används av företaget i den berörda Eftastaten”.

4.2.2   Ny åtgärd

| 36. | Finanskrisen påverkar inte bara strukturellt svaga företag utan också företag som plötsligt befinner sig i en situation där de inte får tillräckligt med krediter eller inga krediter över huvud taget. Om den finansiella situationen förbättras för dessa företag har det positiva effekter för hela EES-ekonomin. |
| --- | --- |

36.

Finanskrisen påverkar inte bara strukturellt svaga företag utan också företag som plötsligt befinner sig i en situation där de inte får tillräckligt med krediter eller inga krediter över huvud taget. Om den finansiella situationen förbättras för dessa företag har det positiva effekter för hela EES-ekonomin.

| 37. | Därför anses det mot bakgrund av den aktuella ekonomiska situationen nödvändigt att tillfälligt tillåta beviljandet av ett begränsat stödbelopp, som visserligen ändå kommer att omfattas av artikel 61.1 i EES-avtalet, eftersom det överskrider det tröskelvärde som föreskrivs i förordningen om stöd av mindre betydelse. |
| --- | --- |

37.

Därför anses det mot bakgrund av den aktuella ekonomiska situationen nödvändigt att tillfälligt tillåta beviljandet av ett begränsat stödbelopp, som visserligen ändå kommer att omfattas av artikel 61.1 i EES-avtalet, eftersom det överskrider det tröskelvärde som föreskrivs i förordningen om stöd av mindre betydelse.

| 38. | Övervakningsmyndigheten kommer att betrakta sådant statligt stöd som förenligt med den gemensamma marknaden på grundval av artikel 61.3 b i EES-avtalet under förutsättning att följande villkor uppfylls:






  a) | Stödet får inte överstiga ett kontantbidrag på 500 000 euro per företag; alla siffror ska anges i bruttobelopp, dvs. före avdrag för skatter och avgifter; om stöd ges i annan form än bidrag ska stödbeloppet vara stödets bruttobidragsekvivalent. |
| --- | --- | --- |

38.

Övervakningsmyndigheten kommer att betrakta sådant statligt stöd som förenligt med den gemensamma marknaden på grundval av artikel 61.3 b i EES-avtalet under förutsättning att följande villkor uppfylls:

a)

Stödet får inte överstiga ett kontantbidrag på 500 000 euro per företag; alla siffror ska anges i bruttobelopp, dvs. före avdrag för skatter och avgifter; om stöd ges i annan form än bidrag ska stödbeloppet vara stödets bruttobidragsekvivalent.

| b) | Stödet beviljas i form av en stödordning. |
| --- | --- |

b)

Stödet beviljas i form av en stödordning.

| c) | Stödet beviljas företag som inte befann sig i svårigheter (14) den 1 juli 2008; det får beviljas företag som inte befann sig i svårigheter vid den tidpunkten men råkade i svårigheter senare som följd av den globala finans- och ekonomikrisen. Stödordningen får inte vara tillämplig på företag som är verksamma inom fiskesektorn. |
| --- | --- |

c)

Stödet beviljas företag som inte befann sig i svårigheter (14) den 1 juli 2008; det får beviljas företag som inte befann sig i svårigheter vid den tidpunkten men råkade i svårigheter senare som följd av den globala finans- och ekonomikrisen. Stödordningen får inte vara tillämplig på företag som är verksamma inom fiskesektorn.

| d) | Stödet får inte utgöra exportstöd eller stöd för att främja inhemska produkter på bekostnad av importprodukter. |
| --- | --- |

d)

Stödet får inte utgöra exportstöd eller stöd för att främja inhemska produkter på bekostnad av importprodukter.

| e) | Stödet beviljas senast den 31 december 2010. |
| --- | --- |

e)

Stödet beviljas senast den 31 december 2010.

| f) | Innan Eftastaten beviljar stödet ska den från det berörda företaget ha fått en skriftlig redogörelse eller en redogörelse i elektronisk form för allt annat stöd av mindre betydelse och stöd enligt denna åtgärd som företaget fått under det innevarande beskattningsåret och medlemsstaten ska ha kontrollerat att stödet inte kommer att medföra att det totala stödbelopp som företaget får under perioden 1 januari 2008–31 december 2010 överskrider stödtaket på 500 000 EUR. |
| --- | --- |

f)

Innan Eftastaten beviljar stödet ska den från det berörda företaget ha fått en skriftlig redogörelse eller en redogörelse i elektronisk form för allt annat stöd av mindre betydelse och stöd enligt denna åtgärd som företaget fått under det innevarande beskattningsåret och medlemsstaten ska ha kontrollerat att stödet inte kommer att medföra att det totala stödbelopp som företaget får under perioden 1 januari 2008–31 december 2010 överskrider stödtaket på 500 000 EUR.

| g) | Stödordningen är inte tillämplig på företag som är verksamma inom primärproduktion av jordbruksprodukter. Den får vara tillämplig på företag som är verksamma inom förädling och saluföring av jordbruksprodukter (15), om inte stödbeloppet fastställs på grundval av priset på eller mängden sådana produkter som köps från primärproducenter eller släpps ut på marknaden av de berörda företagen, eller stödet förenas med villkoret att det helt eller delvis ska komma primärproducenter (16) till godo. |
| --- | --- |

g)

Stödordningen är inte tillämplig på företag som är verksamma inom primärproduktion av jordbruksprodukter. Den får vara tillämplig på företag som är verksamma inom förädling och saluföring av jordbruksprodukter (15), om inte stödbeloppet fastställs på grundval av priset på eller mängden sådana produkter som köps från primärproducenter eller släpps ut på marknaden av de berörda företagen, eller stödet förenas med villkoret att det helt eller delvis ska komma primärproducenter (16) till godo.

4.3   Stöd i form av garantier

4.3.1   Befintlig ram

| 39. | Syftet med riktlinjerna för statligt stöd i form av garantier är att ge Eftastaterna detaljerad vägledning om de principer som övervakningsmyndigheten avser att använda som grund för sin tolkning av artiklarna 61 och 62 i EES-avtalet och deras tillämpning på statliga garantier. I riktlinjerna anges särskilt på vilka villkor det kan anses att statligt stöd inte föreligger. De innehåller inga förenlighetskriterier för bedömning av garantier. |
| --- | --- |

39.

Syftet med riktlinjerna för statligt stöd i form av garantier är att ge Eftastaterna detaljerad vägledning om de principer som övervakningsmyndigheten avser att använda som grund för sin tolkning av artiklarna 61 och 62 i EES-avtalet och deras tillämpning på statliga garantier. I riktlinjerna anges särskilt på vilka villkor det kan anses att statligt stöd inte föreligger. De innehåller inga förenlighetskriterier för bedömning av garantier.

4.3.2   Ny åtgärd

| 40. | Som åtgärd för att ytterligare främja tillgången till finansiering och minska bankernas stora motvilja mot att ta risker i dagens läge kan subventionerade lånegarantier under en begränsad period vara en lämplig och välriktad lösning för att underlätta företagens tillgång till finansiering. |
| --- | --- |

40.

Som åtgärd för att ytterligare främja tillgången till finansiering och minska bankernas stora motvilja mot att ta risker i dagens läge kan subventionerade lånegarantier under en begränsad period vara en lämplig och välriktad lösning för att underlätta företagens tillgång till finansiering.

| 41. | Övervakningsmyndigheten kommer att betrakta sådant statligt stöd som förenligt med EES-avtalets funktion på grundval av artikel 61.3 b i detta avtal under förutsättning att följande villkor uppfylls:






  a) | När det gäller små och medelstora företag ska Eftastaterna bevilja en nedsättning på högst 25 % av den årliga avgift som ska betalas för nya garantier som beviljas i enlighet med bestämmelserna om en årlig säkerhetsavgift i bilagan (17). |
| --- | --- | --- |

41.

Övervakningsmyndigheten kommer att betrakta sådant statligt stöd som förenligt med EES-avtalets funktion på grundval av artikel 61.3 b i detta avtal under förutsättning att följande villkor uppfylls:

a)

När det gäller små och medelstora företag ska Eftastaterna bevilja en nedsättning på högst 25 % av den årliga avgift som ska betalas för nya garantier som beviljas i enlighet med bestämmelserna om en årlig säkerhetsavgift i bilagan (17).

| b) | När det gäller stora företag ska Eftastaterna också bevilja en nedsättning på högst 15 % av den årliga avgift som ska betalas för nya garantier, beräknad på grundval av samma bestämmelser om en årlig säkerhetsavgift i enligt med bilagan. |
| --- | --- |

b)

När det gäller stora företag ska Eftastaterna också bevilja en nedsättning på högst 15 % av den årliga avgift som ska betalas för nya garantier, beräknad på grundval av samma bestämmelser om en årlig säkerhetsavgift i enligt med bilagan.

| c) | När stödinslaget i garantiordningar beräknas genom tillämpning av en metod som övervakningsmyndigheten redan har godkänt efter det att de anmälts i enlighet med en förordning som övervakningsmyndigheten införlivat med EES-avtalet på området statligt stöd (18), får Eftastaterna också bevilja en motsvarande nedsättning på högst 25 % av den årliga premie som ska betalas för nya garantier till små och medelstora företag och högst 15 % av premien såvitt avser stora företag. |
| --- | --- |

c)

När stödinslaget i garantiordningar beräknas genom tillämpning av en metod som övervakningsmyndigheten redan har godkänt efter det att de anmälts i enlighet med en förordning som övervakningsmyndigheten införlivat med EES-avtalet på området statligt stöd (18), får Eftastaterna också bevilja en motsvarande nedsättning på högst 25 % av den årliga premie som ska betalas för nya garantier till små och medelstora företag och högst 15 % av premien såvitt avser stora företag.

| d) | Det maximala lånebeloppet får inte vara större än stödmottagarens sammanlagda årliga lönekostnader (inklusive sociala avgifter samt kostnader för personal som arbetar i företaget men formellt avlönas av underleverantörer) för 2008. För företag som bildas tidigast den 1 januari 2008 får det maximala lånebeloppet inte vara större än de förväntade årliga lönekostnaderna under de två första verksamhetsåren. |
| --- | --- |

d)

Det maximala lånebeloppet får inte vara större än stödmottagarens sammanlagda årliga lönekostnader (inklusive sociala avgifter samt kostnader för personal som arbetar i företaget men formellt avlönas av underleverantörer) för 2008. För företag som bildas tidigast den 1 januari 2008 får det maximala lånebeloppet inte vara större än de förväntade årliga lönekostnaderna under de två första verksamhetsåren.

| e) | Garantier får beviljas senast till och med den 31 december 2010. |
| --- | --- |

e)

Garantier får beviljas senast till och med den 31 december 2010.

| f) | Garantin överstiger inte 90 % av lånet under hela dess löptid. |
| --- | --- |

f)

Garantin överstiger inte 90 % av lånet under hela dess löptid.

| g) | Garantin får avse både investerings- och rörelsekapitallån. |
| --- | --- |

g)

Garantin får avse både investerings- och rörelsekapitallån.

| h) | Nedsättningen av garantiavgiften får tillämpas i högst två år efter det att garantin beviljades. Om det underliggande lånets varaktighet överstiger två år får Eftastaterna begära en ytterligare period på högst åtta år för säkerhetsavgifterna enligt bilagan utan nedsättning. |
| --- | --- |

h)

Nedsättningen av garantiavgiften får tillämpas i högst två år efter det att garantin beviljades. Om det underliggande lånets varaktighet överstiger två år får Eftastaterna begära en ytterligare period på högst åtta år för säkerhetsavgifterna enligt bilagan utan nedsättning.

| i) | Stödet beviljas företag som inte befann sig i svårigheter (19) den 1 juli 2008; Det får beviljas företag som inte befann sig i svårigheter vid den tidpunkten men råkade i svårigheter senare som följd av den globala finans- och ekonomikrisen. |
| --- | --- |

i)

Stödet beviljas företag som inte befann sig i svårigheter (19) den 1 juli 2008; Det får beviljas företag som inte befann sig i svårigheter vid den tidpunkten men råkade i svårigheter senare som följd av den globala finans- och ekonomikrisen.

4.4   Stöd i form av subventionerade räntesatser

4.4.1   Befintlig ram

| 42. | Genom riktlinjerna för referens- och diskonteringsräntor fastställs en metod för beräkning av referensräntan som grundar sig på den ettåriga interbankräntan (IBOR) plus marginaler inom intervallet 60–1 000 räntepunkter, beroende på företagets kreditvärdighet och ställda säkerheter. Metoden för att beräkna referens- och diskonteringsräntor får ändras av övervakningsmyndigheten för att återspegla de rådande marknadsvillkoren. Om Eftastaterna tillämpar den beräkningsmetod för referens- och diskonteringsräntor som fastställdes i de riktlinjer som gällde då lånet beviljades och om den uppfyller villkoren i dessa riktlinjer, anses räntesatsen i princip inte innehålla något statligt stöd. |
| --- | --- |

42.

Genom riktlinjerna för referens- och diskonteringsräntor fastställs en metod för beräkning av referensräntan som grundar sig på den ettåriga interbankräntan (IBOR) plus marginaler inom intervallet 60–1 000 räntepunkter, beroende på företagets kreditvärdighet och ställda säkerheter. Metoden för att beräkna referens- och diskonteringsräntor får ändras av övervakningsmyndigheten för att återspegla de rådande marknadsvillkoren. Om Eftastaterna tillämpar den beräkningsmetod för referens- och diskonteringsräntor som fastställdes i de riktlinjer som gällde då lånet beviljades och om den uppfyller villkoren i dessa riktlinjer, anses räntesatsen i princip inte innehålla något statligt stöd.

4.4.2   Ny åtgärd

| 43. | Många företag kan ha svårt att uppbringa finansiering under rådande marknadsförhållanden. Övervakningsmyndigheten kommer därför att godta att offentliga eller privata lån beviljas till en ränta som minst motsvarar centralbankens dagslåneränta plus ett tillägg som motsvarar skillnaden mellan den genomsnittliga ettåriga interbankräntan och centralbankens genomsnittliga dagslåneränta under perioden 1 januari 2007–30 juni 2008, plus den kreditriskpremie som motsvarar mottagarens riskprofil, enligt vad som föreskrivs i övervakningsmyndighetens riktlinjer för referens- och diskonteringsräntor. |
| --- | --- |

43.

Många företag kan ha svårt att uppbringa finansiering under rådande marknadsförhållanden. Övervakningsmyndigheten kommer därför att godta att offentliga eller privata lån beviljas till en ränta som minst motsvarar centralbankens dagslåneränta plus ett tillägg som motsvarar skillnaden mellan den genomsnittliga ettåriga interbankräntan och centralbankens genomsnittliga dagslåneränta under perioden 1 januari 2007–30 juni 2008, plus den kreditriskpremie som motsvarar mottagarens riskprofil, enligt vad som föreskrivs i övervakningsmyndighetens riktlinjer för referens- och diskonteringsräntor.

| 44. | Det stödinslag som ingår i skillnaden mellan denna ränta och den referensräntesats som fastställs i riktlinjerna för referens- och diskonteringsräntor kommer tillfälligt att anses vara förenligt med EES-avtalets funktion på grundval av artikel 61.3 b i detta avtal, under förutsättning av följande villkor är uppfyllda:






  a) | Denna metod gäller alla avtal som ingås fram till den 31 december 2010. Den får tillämpas på lån med vilken löptid som helst. De sänkta räntesatserna får tillämpas på räntebetalningar som görs före den 31 december 2012 (20). Efter detta datum ska för lånen gälla en räntesats som minst motsvarar den som fastställs i riktlinjerna för referens- och diskonteringsräntor. |
| --- | --- | --- |

44.

Det stödinslag som ingår i skillnaden mellan denna ränta och den referensräntesats som fastställs i riktlinjerna för referens- och diskonteringsräntor kommer tillfälligt att anses vara förenligt med EES-avtalets funktion på grundval av artikel 61.3 b i detta avtal, under förutsättning av följande villkor är uppfyllda:

a)

Denna metod gäller alla avtal som ingås fram till den 31 december 2010. Den får tillämpas på lån med vilken löptid som helst. De sänkta räntesatserna får tillämpas på räntebetalningar som görs före den 31 december 2012 (20). Efter detta datum ska för lånen gälla en räntesats som minst motsvarar den som fastställs i riktlinjerna för referens- och diskonteringsräntor.

| b) | Stödet beviljas företag som inte befann sig i svårigheter den 1 juli 2008 (21). Det får beviljas företag som inte befann sig i svårigheter vid den tidpunkten men råkade i svårigheter senare som följd av den globala finans- och ekonomikrisen. |
| --- | --- |

b)

Stödet beviljas företag som inte befann sig i svårigheter den 1 juli 2008 (21). Det får beviljas företag som inte befann sig i svårigheter vid den tidpunkten men råkade i svårigheter senare som följd av den globala finans- och ekonomikrisen.

4.5   Stöd för tillverkning av miljövänliga produkter

4.5.1   Befintlig ram

| 45. | Genom övervakningsmyndighetens riktlinjer för referens- och diskonteringsräntor fastställs en metod för beräkning av referensräntan som grundar sig på den ettåriga interbankräntan (IBOR) plus marginaler inom intervallet 60–1 000 räntepunkter, beroende på företagets kreditvärdighet och ställda säkerheter. Metoden för att beräkna referens- och diskonteringsräntor får ändras av övervakningsmyndigheten för att återspegla de rådande marknadsvillkoren. Om Eftastaterna tillämpar den beräkningsmetod för referens- och diskonteringsräntor som fastställdes i de riktlinjer som gällde då lånet beviljades och om den uppfyller villkoren i dessa riktlinjer, anses räntesatsen i princip inte innehålla något statligt stöd. |
| --- | --- |

45.

Genom övervakningsmyndighetens riktlinjer för referens- och diskonteringsräntor fastställs en metod för beräkning av referensräntan som grundar sig på den ettåriga interbankräntan (IBOR) plus marginaler inom intervallet 60–1 000 räntepunkter, beroende på företagets kreditvärdighet och ställda säkerheter. Metoden för att beräkna referens- och diskonteringsräntor får ändras av övervakningsmyndigheten för att återspegla de rådande marknadsvillkoren. Om Eftastaterna tillämpar den beräkningsmetod för referens- och diskonteringsräntor som fastställdes i de riktlinjer som gällde då lånet beviljades och om den uppfyller villkoren i dessa riktlinjer, anses räntesatsen i princip inte innehålla något statligt stöd.

4.5.2   Ny åtgärd

| 46. | På grund av den aktuella finanskrisen har företagen också svårare att få finansiering för att kunna tillverka miljövänligare produkter. Stöd i form av garantier är kanske inte tillräckligt för att finansiera kostnadskrävande projekt som ska förbättra miljöskyddet genom att företaget i förtid anpassar sig till framtida normer som ännu inte trätt i kraft eller går längre än sådana normer. |
| --- | --- |

46.

På grund av den aktuella finanskrisen har företagen också svårare att få finansiering för att kunna tillverka miljövänligare produkter. Stöd i form av garantier är kanske inte tillräckligt för att finansiera kostnadskrävande projekt som ska förbättra miljöskyddet genom att företaget i förtid anpassar sig till framtida normer som ännu inte trätt i kraft eller går längre än sådana normer.

| 47. | Övervakningsmyndigheten anser att miljömålen bör prioriteras trots finanskrisen. Tillverkningen av miljövänligare produkter, inklusive energieffektiva produkter, ligger i EES gemensamma intresse och det är viktigt att finanskrisen inte får stå i vägen för detta mål. |
| --- | --- |

47.

Övervakningsmyndigheten anser att miljömålen bör prioriteras trots finanskrisen. Tillverkningen av miljövänligare produkter, inklusive energieffektiva produkter, ligger i EES gemensamma intresse och det är viktigt att finanskrisen inte får stå i vägen för detta mål.

| 48. | Därför skulle kompletterande åtgärder i form av subventionerade lån kunna främja tillverkningen av miljövänliga produkter. Subventionerade lån kan emellertid orsaka allvarliga snedvridningar av konkurrensen och bör därför strikt begränsas till specifika situationer och målinriktade investeringar. |
| --- | --- |

48.

Därför skulle kompletterande åtgärder i form av subventionerade lån kunna främja tillverkningen av miljövänliga produkter. Subventionerade lån kan emellertid orsaka allvarliga snedvridningar av konkurrensen och bör därför strikt begränsas till specifika situationer och målinriktade investeringar.

| 49. | Övervakningsmyndigheten anser att Eftastaterna under en begränsad period ska ges möjlighet att bevilja stöd i form av sänkt räntesats. |
| --- | --- |

49.

Övervakningsmyndigheten anser att Eftastaterna under en begränsad period ska ges möjlighet att bevilja stöd i form av sänkt räntesats.

| 50. | Övervakningsmyndigheten kommer att betrakta en räntesubvention för investeringslån som förenlig med EES-avtalets funktion på grundval av artikel 61.3 b i detta avtal om den uppfyller följande villkor:






  a) | Stödet avser investeringslån för finansiering av projekt som innebär tillverkning av nya produkter som avsevärt förbättrar miljöskyddet. |
| --- | --- | --- |

50.

Övervakningsmyndigheten kommer att betrakta en räntesubvention för investeringslån som förenlig med EES-avtalets funktion på grundval av artikel 61.3 b i detta avtal om den uppfyller följande villkor:

a)

Stödet avser investeringslån för finansiering av projekt som innebär tillverkning av nya produkter som avsevärt förbättrar miljöskyddet.

| b) | Stödet är nödvändigt för att ett nytt projekt ska kunna inledas. När det gäller befintliga projekt får stöd beviljas om det på grund av den nyuppkomna ekonomiska situationen är nödvändigt för att projektet ska kunna drivas vidare. |
| --- | --- |

b)

Stödet är nödvändigt för att ett nytt projekt ska kunna inledas. När det gäller befintliga projekt får stöd beviljas om det på grund av den nyuppkomna ekonomiska situationen är nödvändigt för att projektet ska kunna drivas vidare.

| c) | Stöd ges endast för projekt som innebär tillverkning av produkter som omfattar tidig anpassning till eller överträffande av framtida EU-produktstandarder (22) som förbättrar miljöskyddet och ännu inte trätt i kraft. |
| --- | --- |

c)

Stöd ges endast för projekt som innebär tillverkning av produkter som omfattar tidig anpassning till eller överträffande av framtida EU-produktstandarder (22) som förbättrar miljöskyddet och ännu inte trätt i kraft.

| d) | För produkter som omfattar tidig anpassning till eller överträffande av framtida gemenskapsnormer på miljöområdet måste investeringen börja göras senast den 31 december 2010 med målet att produkten i fråga ska komma ut på marknaden minst två år innan normen börjar gälla. |
| --- | --- |

d)

För produkter som omfattar tidig anpassning till eller överträffande av framtida gemenskapsnormer på miljöområdet måste investeringen börja göras senast den 31 december 2010 med målet att produkten i fråga ska komma ut på marknaden minst två år innan normen börjar gälla.

| e) | Lån får täcka kostnaderna för investeringar i materiella och immateriella anläggningstillgångar (23) med undantag för investeringar som representerar en produktionskapacitet på mer än 3 % på produktmarknader (24) där den årliga genomsnittliga tillväxttakten, under de senaste fem åren före investeringens början, för den synliga förbrukningen på EES-marknaden mätt i värde låg under den genomsnittliga årliga tillväxttakten för EES BNP under samma femårsperiod. |
| --- | --- |

e)

Lån får täcka kostnaderna för investeringar i materiella och immateriella anläggningstillgångar (23) med undantag för investeringar som representerar en produktionskapacitet på mer än 3 % på produktmarknader (24) där den årliga genomsnittliga tillväxttakten, under de senaste fem åren före investeringens början, för den synliga förbrukningen på EES-marknaden mätt i värde låg under den genomsnittliga årliga tillväxttakten för EES BNP under samma femårsperiod.

| f) | Lån får beviljas senast till och med den 31 december 2010. |
| --- | --- |

f)

Lån får beviljas senast till och med den 31 december 2010.

| g) | Vid beräkning av stödet bör utgångspunkten vara den individuella räntesats som gäller för mottagaren, beräknat enligt den metod som redovisas i punkt 4.4.2 i dessa riktlinjer. På grundval av denna metod kan företaget beviljas en räntesänkning på






  — | 25 % för stora företag, och |
| --- | --- | --- |

g)

Vid beräkning av stödet bör utgångspunkten vara den individuella räntesats som gäller för mottagaren, beräknat enligt den metod som redovisas i punkt 4.4.2 i dessa riktlinjer. På grundval av denna metod kan företaget beviljas en räntesänkning på

—

25 % för stora företag, och

| — | 50 % för små och medelstora företag. |
| --- | --- |

—

50 % för små och medelstora företag.

| h) | Den subventionerade räntesatsen får tillämpas högst två år efter lånets beviljande. |
| --- | --- |

h)

Den subventionerade räntesatsen får tillämpas högst två år efter lånets beviljande.

| i) | Sänkningen av räntesatsen får tillämpas både på lån som beviljas av staten eller offentliga finansinstitut och på lån som beviljas av privata finansinstitut. Det bör säkerställas att offentliga och privata institut behandlas lika. |
| --- | --- |

i)

Sänkningen av räntesatsen får tillämpas både på lån som beviljas av staten eller offentliga finansinstitut och på lån som beviljas av privata finansinstitut. Det bör säkerställas att offentliga och privata institut behandlas lika.

| j) | Stödet beviljas företag som inte befann sig i svårigheter (25) den 1 juli 2008. Det får beviljas företag som inte befann sig i svårigheter vid den tidpunkten men råkade i svårigheter senare som följd av den globala finans- och ekonomikrisen. |
| --- | --- |

j)

Stödet beviljas företag som inte befann sig i svårigheter (25) den 1 juli 2008. Det får beviljas företag som inte befann sig i svårigheter vid den tidpunkten men råkade i svårigheter senare som följd av den globala finans- och ekonomikrisen.

| k) | Eftastaterna måste se till att stödet varken direkt eller indirekt överförs till finansinstitut. |
| --- | --- |

k)

Eftastaterna måste se till att stödet varken direkt eller indirekt överförs till finansinstitut.

4.6   Riskkapitalåtgärder

4.6.1   Befintlig ram

| 51. | I riktlinjerna för statligt stöd för att främja riskkapitalinvesteringar i små och medelstora företag anges på vilka villkor statligt stöd för att främja riskkapitalinvesteringar kan anses vara förenligt med EES-avtalets funktion i enlighet med artikel 61.3 i EES-avtalet. |
| --- | --- |

51.

I riktlinjerna för statligt stöd för att främja riskkapitalinvesteringar i små och medelstora företag anges på vilka villkor statligt stöd för att främja riskkapitalinvesteringar kan anses vara förenligt med EES-avtalets funktion i enlighet med artikel 61.3 i EES-avtalet.

| 52. | De erfarenheter som övervakningsmyndigheten gjort vid tillämpningen av riktlinjerna om statligt stöd för att främja riskkapitalinvesteringar i små och medelstora företag har visat att det inte är fråga om ett allmänt marknadsmisslyckande på riskkapitalmarknaden inom EES. Övervakningsmyndigheten medger dock att det finns brister på marknaden när det gäller vissa typer av investeringar i vissa faser av företagens utveckling som beror på bristfällig matchning mellan utbud och efterfrågan på riskkapital och de kan generellt beskrivas som en kapitalbrist. |
| --- | --- |

52.

De erfarenheter som övervakningsmyndigheten gjort vid tillämpningen av riktlinjerna om statligt stöd för att främja riskkapitalinvesteringar i små och medelstora företag har visat att det inte är fråga om ett allmänt marknadsmisslyckande på riskkapitalmarknaden inom EES. Övervakningsmyndigheten medger dock att det finns brister på marknaden när det gäller vissa typer av investeringar i vissa faser av företagens utveckling som beror på bristfällig matchning mellan utbud och efterfrågan på riskkapital och de kan generellt beskrivas som en kapitalbrist.

| 53. | Enligt punkt 4.3 i ovannämnda riktlinjer antas på vissa villkor ett marknadsmisslyckande föreligga och behöver inte bevisas av Eftastaterna, om delinvesteringarna inte överskrider 1,5 miljoner euro per litet eller medelstort målföretag under en tolvmånadersperiod. |
| --- | --- |

53.

Enligt punkt 4.3 i ovannämnda riktlinjer antas på vissa villkor ett marknadsmisslyckande föreligga och behöver inte bevisas av Eftastaterna, om delinvesteringarna inte överskrider 1,5 miljoner euro per litet eller medelstort målföretag under en tolvmånadersperiod.

| 54. | Punkt 5.1 a i samma riktlinjer har följande lydelse: ”Övervakningsmyndigheten är medveten om att riskkapitalmarknaden ständigt förändras och att det i vissa fall finns en kapitalbrist. Den känner också till att marknadsmisslyckanden påverkar företag i olika utsträckning beroende på hur stort företaget är, i vilket utvecklingsskede det befinner sig och i vilken ekonomisk sektor det är verksamt. Därför är övervakningsmyndigheten beredd att överväga att förklara riskkapitalåtgärder som innebär delinvesteringar som överstiger tröskelvärdet på 1,5 miljoner euro per företag och år förenliga med EES-avtalets funktion, förutsatt att tillräckliga bevis för marknadsmisslyckandet läggs fram”. |
| --- | --- |

54.

Punkt 5.1 a i samma riktlinjer har följande lydelse: ”Övervakningsmyndigheten är medveten om att riskkapitalmarknaden ständigt förändras och att det i vissa fall finns en kapitalbrist. Den känner också till att marknadsmisslyckanden påverkar företag i olika utsträckning beroende på hur stort företaget är, i vilket utvecklingsskede det befinner sig och i vilken ekonomisk sektor det är verksamt. Därför är övervakningsmyndigheten beredd att överväga att förklara riskkapitalåtgärder som innebär delinvesteringar som överstiger tröskelvärdet på 1,5 miljoner euro per företag och år förenliga med EES-avtalets funktion, förutsatt att tillräckliga bevis för marknadsmisslyckandet läggs fram”.

4.6.2   Tillfällig anpassning av gällande regler

| 55. | Oron på finansmarknaderna har haft en negativ inverkan på riskkapitalmarknaden för små och medelstora företag under de tidiga tillväxtfaserna genom att tillgången på riskkapital stramats åt. På grund av den betydligt ökade risk som riskkapital i dagsläget anses vara förknippat med och den osäkerhet som orsakas av att avkastningen kan förväntas minska har investerarna för närvarande en tendens att investera i säkrare tillgångar, där riskerna är lättare att bedöma än vid riskkapitalinvesteringar. Dessutom har riskkapitalinvesteringarnas illikvida karaktär visat sig vara ytterligare en faktor som avskräcker investerare i dagens läge. Det finns bevis för att den kreditåtstramning som blir följden har ökat kapitalbristen hos små och medelstora företag under rådande marknadsförhållanden. Det anses därför rimligt att man tillfälligt höjer ”safe-harbour”-tröskelvärdet för riskkapitalinvesteringar för att tillgodose denna ökade kapitalbrist och tillfälligt minska minimikravet för privata investerares deltagande till 30 %, även för åtgärder som riktar sig till små och medelstora företag i områden som inte är stödberättigade. |
| --- | --- |

55.

Oron på finansmarknaderna har haft en negativ inverkan på riskkapitalmarknaden för små och medelstora företag under de tidiga tillväxtfaserna genom att tillgången på riskkapital stramats åt. På grund av den betydligt ökade risk som riskkapital i dagsläget anses vara förknippat med och den osäkerhet som orsakas av att avkastningen kan förväntas minska har investerarna för närvarande en tendens att investera i säkrare tillgångar, där riskerna är lättare att bedöma än vid riskkapitalinvesteringar. Dessutom har riskkapitalinvesteringarnas illikvida karaktär visat sig vara ytterligare en faktor som avskräcker investerare i dagens läge. Det finns bevis för att den kreditåtstramning som blir följden har ökat kapitalbristen hos små och medelstora företag under rådande marknadsförhållanden. Det anses därför rimligt att man tillfälligt höjer ”safe-harbour”-tröskelvärdet för riskkapitalinvesteringar för att tillgodose denna ökade kapitalbrist och tillfälligt minska minimikravet för privata investerares deltagande till 30 %, även för åtgärder som riktar sig till små och medelstora företag i områden som inte är stödberättigade.

| 56. | På grundval av artikel 61.3 b i EES-avtalet anpassas därför vissa tröskelvärden som anges i riktlinjerna för statligt stöd för att främja riskkapitalinvesteringar i små och medelstora företag tillfälligt fram till och med den 31 december 2010 i enlighet med följande:






  a) | Vad gäller punkt 4.3.1 ska det högsta tillåtna beloppet för delinvesteringar ökas från 1,5 miljoner euro till 2,5 miljoner euro per målföretag (små och medelstora företag) under en tolvmånadersperiod. |
| --- | --- | --- |

56.

På grundval av artikel 61.3 b i EES-avtalet anpassas därför vissa tröskelvärden som anges i riktlinjerna för statligt stöd för att främja riskkapitalinvesteringar i små och medelstora företag tillfälligt fram till och med den 31 december 2010 i enlighet med följande:

a)

Vad gäller punkt 4.3.1 ska det högsta tillåtna beloppet för delinvesteringar ökas från 1,5 miljoner euro till 2,5 miljoner euro per målföretag (små och medelstora företag) under en tolvmånadersperiod.

| b) | Vad gäller punkt 4.3.4 ska den minsta andel som ska finansieras av privata investerare vara 30 % (i och utanför stödområden). |
| --- | --- |

b)

Vad gäller punkt 4.3.4 ska den minsta andel som ska finansieras av privata investerare vara 30 % (i och utanför stödområden).

| c) | Övriga villkor i riktlinjerna förblir tillämpliga. |
| --- | --- |

c)

Övriga villkor i riktlinjerna förblir tillämpliga.

| d) | Denna tillfälliga anpassning av riktlinjerna är inte tillämplig på riskkapitalåtgärder som omfattas av gruppundantagsförordningen. |
| --- | --- |

d)

Denna tillfälliga anpassning av riktlinjerna är inte tillämplig på riskkapitalåtgärder som omfattas av gruppundantagsförordningen.

| e) | Eftastaterna får anpassa godkända ordningar så att de återspeglar den tillfälliga anpassningen av riktlinjerna. |
| --- | --- |

e)

Eftastaterna får anpassa godkända ordningar så att de återspeglar den tillfälliga anpassningen av riktlinjerna.

4.7   Kumulering

| 57. | De stödtak som fastställs i dessa riktlinjer kommer att tillämpas oavsett om stödet till det understödda projektet finansieras helt med statliga medel eller delvis finansieras av gemenskapen. |
| --- | --- |

57.

De stödtak som fastställs i dessa riktlinjer kommer att tillämpas oavsett om stödet till det understödda projektet finansieras helt med statliga medel eller delvis finansieras av gemenskapen.

| 58. | De tillfälliga stödåtgärderna enligt dessa riktlinjer får inte kumuleras med stöd som omfattas av förordningen om stöd av mindre betydelse som har samma stödberättigande kostnader. Om företaget i fråga fick stöd av mindre betydelse redan innan dessa tillfälliga ramar trädde i kraft får summan av det stöd som mottagits inom ramen för de åtgärder som omfattas av punkt 4.2 i dessa riktlinjer och det mottagna stödet av mindre betydelse inte överstiga 500 000 euro under perioden 1 januari 2008 – 31 december 2010. Stöd av mindre betydelse som mottagits från och med den 1 januari 2008 måste dras av från det tillåtna stöd som beviljats för samma ändamål i enlighet med punkterna 4.3, 4.4, 4.5 eller 4.6. |
| --- | --- |

58.

De tillfälliga stödåtgärderna enligt dessa riktlinjer får inte kumuleras med stöd som omfattas av förordningen om stöd av mindre betydelse som har samma stödberättigande kostnader. Om företaget i fråga fick stöd av mindre betydelse redan innan dessa tillfälliga ramar trädde i kraft får summan av det stöd som mottagits inom ramen för de åtgärder som omfattas av punkt 4.2 i dessa riktlinjer och det mottagna stödet av mindre betydelse inte överstiga 500 000 euro under perioden 1 januari 2008 – 31 december 2010. Stöd av mindre betydelse som mottagits från och med den 1 januari 2008 måste dras av från det tillåtna stöd som beviljats för samma ändamål i enlighet med punkterna 4.3, 4.4, 4.5 eller 4.6.

| 59. | Det tillfälliga stödet får kumuleras med annat förenligt stöd eller med andra former av gemenskapsfinansiering under förutsättning att de högsta tillåtna stödnivåerna i tillämpliga riktlinjer eller gruppundantagsförordningar respekteras. |
| --- | --- |

59.

Det tillfälliga stödet får kumuleras med annat förenligt stöd eller med andra former av gemenskapsfinansiering under förutsättning att de högsta tillåtna stödnivåerna i tillämpliga riktlinjer eller gruppundantagsförordningar respekteras.

5.   FÖRENKLINGSÅTGÄRDER

5.1   Kortfristig exportkreditförsäkring

| 60. | Enligt riktlinjerna för kortfristig exportkreditförsäkring får marknadsmässiga risker inte omfattas av exportkreditförsäkring med stöd från Eftastaterna. Marknadsmässiga risker är kommersiella och politiska risker vad avser offentliga och icke-offentliga gäldenärer som är etablerade i de länder som förtecknas i bilagan till riktlinjerna, med en maximal riskperiod på mindre än två år. Risker som avser gäldenärer som är etablerade i EU:s medlemsstater och i Eftastaterna och i ytterligare sex OECD-medlemsländer betraktas som marknadsmässiga. |
| --- | --- |

60.

Enligt riktlinjerna för kortfristig exportkreditförsäkring får marknadsmässiga risker inte omfattas av exportkreditförsäkring med stöd från Eftastaterna. Marknadsmässiga risker är kommersiella och politiska risker vad avser offentliga och icke-offentliga gäldenärer som är etablerade i de länder som förtecknas i bilagan till riktlinjerna, med en maximal riskperiod på mindre än två år. Risker som avser gäldenärer som är etablerade i EU:s medlemsstater och i Eftastaterna och i ytterligare sex OECD-medlemsländer betraktas som marknadsmässiga.

| 61. | Övervakningsmyndigheten anser att alla Eftastater inte lider brist på försäkrings- eller återförsäkringskapacitet på grund av den aktuella finanskrisen, men det kan inte uteslutas att skydd mot marknadsmässiga risker tillfälligt kan vara omöjligt att få i vissa länder. |
| --- | --- |

61.

Övervakningsmyndigheten anser att alla Eftastater inte lider brist på försäkrings- eller återförsäkringskapacitet på grund av den aktuella finanskrisen, men det kan inte uteslutas att skydd mot marknadsmässiga risker tillfälligt kan vara omöjligt att få i vissa länder.

| 62. | I punkt 4.9–13 i ovannämnda riktlinjer föreskrivs följande:
  ”Under sådana omständigheter kan dessa tillfälligt icke-marknadsmässiga risker tas av ett offentligt eller offentligt understött exportkreditförsäkringsföretag som försäkrar icke-marknadsmässiga risker för statens räkning eller med statlig garanti. Försäkringsföretaget skall då, så långt det är möjligt, anpassa sina premier för sådana risker efter de premier som privata exportkreditförsäkringsföretag har för risker av samma slag.
  Den Eftastat som avser att utnyttja denna bestämmelse om undantag skall omedelbart anmäla utkastet till beslut till Eftas övervakningsmyndighet. Anmälan skall innehålla en marknadsrapport som påvisar att den privata försäkringsmarknaden inte kan täcka riskerna genom att bevis framläggs om detta av två stora väl renommerade internationella privata exportkreditförsäkringsföretag och från ett nationellt kreditförsäkringsföretag så att tillämpningen av undantagsbestämmelsen är berättigad. Alternativt kan bevis för att den privata försäkringsmarknaden inte kan täcka riskerna framläggas genom en marknadsrapport från en oberoende konsult som övervakningsmyndigheten anser vara pålitlig och opartisk. Anmälan skall dessutom innehålla en beskrivning av de villkor som offentliga eller offentligt understödda exportkreditförsäkringsföretag avser att tillämpa för sådana risker.
  Inom två månader från mottagandet av en sådan anmälan skall övervakningsmyndigheten undersöka huruvida tillämpningen av undantagsbestämmelsen står i överensstämmelse med de villkor som anges ovan och är förenlig med EES-avtalet.
  Om övervakningsmyndigheten anser att villkoren för tillämpningen av undantagsbestämmelsen är uppfyllda skall tillåtelsen gälla i två år från dagen för beslutet under förutsättning att marknadsvillkoren, som berättigar tillämpningen av undantagsbestämmelsen, inte ändras under perioden.
  Vidare kan övervakningsmyndigheten i samråd med de övriga Eftastaterna se över villkoren för tillämpningen av undantagsbestämmelsen. Övervakningsmyndigheten kan också upphäva bestämmelsen eller ersätta den med ett annat lämpligt system.” |
| --- | --- |

62.

I punkt 4.9–13 i ovannämnda riktlinjer föreskrivs följande:

”Under sådana omständigheter kan dessa tillfälligt icke-marknadsmässiga risker tas av ett offentligt eller offentligt understött exportkreditförsäkringsföretag som försäkrar icke-marknadsmässiga risker för statens räkning eller med statlig garanti. Försäkringsföretaget skall då, så långt det är möjligt, anpassa sina premier för sådana risker efter de premier som privata exportkreditförsäkringsföretag har för risker av samma slag.

Den Eftastat som avser att utnyttja denna bestämmelse om undantag skall omedelbart anmäla utkastet till beslut till Eftas övervakningsmyndighet. Anmälan skall innehålla en marknadsrapport som påvisar att den privata försäkringsmarknaden inte kan täcka riskerna genom att bevis framläggs om detta av två stora väl renommerade internationella privata exportkreditförsäkringsföretag och från ett nationellt kreditförsäkringsföretag så att tillämpningen av undantagsbestämmelsen är berättigad. Alternativt kan bevis för att den privata försäkringsmarknaden inte kan täcka riskerna framläggas genom en marknadsrapport från en oberoende konsult som övervakningsmyndigheten anser vara pålitlig och opartisk. Anmälan skall dessutom innehålla en beskrivning av de villkor som offentliga eller offentligt understödda exportkreditförsäkringsföretag avser att tillämpa för sådana risker.

Inom två månader från mottagandet av en sådan anmälan skall övervakningsmyndigheten undersöka huruvida tillämpningen av undantagsbestämmelsen står i överensstämmelse med de villkor som anges ovan och är förenlig med EES-avtalet.

Om övervakningsmyndigheten anser att villkoren för tillämpningen av undantagsbestämmelsen är uppfyllda skall tillåtelsen gälla i två år från dagen för beslutet under förutsättning att marknadsvillkoren, som berättigar tillämpningen av undantagsbestämmelsen, inte ändras under perioden.

Vidare kan övervakningsmyndigheten i samråd med de övriga Eftastaterna se över villkoren för tillämpningen av undantagsbestämmelsen. Övervakningsmyndigheten kan också upphäva bestämmelsen eller ersätta den med ett annat lämpligt system.”

| 63. | Dessa bestämmelser, som är tillämpliga på stora företag samt små och medelstora företag, är ett lämpligt instrument i den aktuella ekonomiska situationen om Eftastaterna anser att den privata försäkringsmarknaden inte kan erbjuda skydd mot vissa marknadsmässiga kreditrisker eller för vissa köpare av skydd mot risker. |
| --- | --- |

63.

Dessa bestämmelser, som är tillämpliga på stora företag samt små och medelstora företag, är ett lämpligt instrument i den aktuella ekonomiska situationen om Eftastaterna anser att den privata försäkringsmarknaden inte kan erbjuda skydd mot vissa marknadsmässiga kreditrisker eller för vissa köpare av skydd mot risker.

| 64. | I detta sammanhang anser övervakningsmyndigheten, för att påskynda förfarandet för Eftastaterna, att de till den 31 december 2010 får påvisa marknadsbristen genom att lägga fram tillräckliga bevis för att skydd mot risker inte finns tillgängligt på den privata försäkringsmarknaden. Användningen av undantagsklausulen kommer under alla omständigheter att anses vara berättigad i följande fall:






  — | om ett stort välkänt internationellt privat exportkreditförsäkringsföretag och ett nationellt kreditförsäkringsföretag lägger fram bevis för att ett sådant skydd inte står till buds, |
| --- | --- | --- |

64.

I detta sammanhang anser övervakningsmyndigheten, för att påskynda förfarandet för Eftastaterna, att de till den 31 december 2010 får påvisa marknadsbristen genom att lägga fram tillräckliga bevis för att skydd mot risker inte finns tillgängligt på den privata försäkringsmarknaden. Användningen av undantagsklausulen kommer under alla omständigheter att anses vara berättigad i följande fall:

—

om ett stort välkänt internationellt privat exportkreditförsäkringsföretag och ett nationellt kreditförsäkringsföretag lägger fram bevis för att ett sådant skydd inte står till buds,

| — | om minst fyra etablerade exportörer i Eftastaten i fråga lägger fram bevis för att försäkringsgivare vägrat tillhandahålla skydd för specifika transaktioner. |
| --- | --- |

—

om minst fyra etablerade exportörer i Eftastaten i fråga lägger fram bevis för att försäkringsgivare vägrat tillhandahålla skydd för specifika transaktioner.

| 65. | Övervakningsmyndigheten kommer i nära samarbete med de berörda Eftastaterna att se till att beslut om tillämpning av undantagsklausulen antas snabbt. |
| --- | --- |

65.

Övervakningsmyndigheten kommer i nära samarbete med de berörda Eftastaterna att se till att beslut om tillämpning av undantagsklausulen antas snabbt.

5.2   Förenklade förfaranden

| 66. | Statliga stödåtgärder som avses i dessa riktlinjer måste anmälas till övervakningsmyndigheten. Utöver de materiella åtgärder som redovisas i dessa riktlinjer åtar sig övervakningsmyndigheten att garantera ett snabbt godkännande av stödåtgärder som är avsedda att avhjälpa den aktuella krisen i enlighet med dessa riktlinjer. Förutsättningen är dock att den berörda Eftastaten bidrar med nära samarbete och fullständig information. |
| --- | --- |

66.

Statliga stödåtgärder som avses i dessa riktlinjer måste anmälas till övervakningsmyndigheten. Utöver de materiella åtgärder som redovisas i dessa riktlinjer åtar sig övervakningsmyndigheten att garantera ett snabbt godkännande av stödåtgärder som är avsedda att avhjälpa den aktuella krisen i enlighet med dessa riktlinjer. Förutsättningen är dock att den berörda Eftastaten bidrar med nära samarbete och fullständig information.

| 67. | Detta åtagande kompletterar en pågående process där kommissionen håller på att utarbeta ett antal förbättringar av sina allmänna förfaranden på stödområdet, särskilt för att möjliggöra snabbare och effektivare beslutsfattande i nära samarbete med medlemsstaterna. Detta allmänna förenklingspaket bör framför allt omfatta gemensamma åtaganden från kommissionens och medlemsstaternas sida om mer rationella och förutsägbara förfaranden i varje skede av en granskning av statligt stöd och möjliggöra snabbare godkännande av okomplicerade statsstödsärenden. |
| --- | --- |

67.

Detta åtagande kompletterar en pågående process där kommissionen håller på att utarbeta ett antal förbättringar av sina allmänna förfaranden på stödområdet, särskilt för att möjliggöra snabbare och effektivare beslutsfattande i nära samarbete med medlemsstaterna. Detta allmänna förenklingspaket bör framför allt omfatta gemensamma åtaganden från kommissionens och medlemsstaternas sida om mer rationella och förutsägbara förfaranden i varje skede av en granskning av statligt stöd och möjliggöra snabbare godkännande av okomplicerade statsstödsärenden.

6.   ÖVERVAKNING OCH RAPPORTERING

| 68. | Enligt beslut nr 195/04/KOL av den 14 juli 2004 om de tillämpningsbestämmelser som avses i artikel 27 i del II i protokoll 3 till övervakningsavtalet om detaljerade bestämmelser för tillämpningen av artikel 1 i del I av protokoll 3 till övervakningsavtalet ska Eftastaterna lämna in årliga rapporter till övervakningsmyndigheten. |
| --- | --- |

68.

Enligt beslut nr 195/04/KOL av den 14 juli 2004 om de tillämpningsbestämmelser som avses i artikel 27 i del II i protokoll 3 till övervakningsavtalet om detaljerade bestämmelser för tillämpningen av artikel 1 i del I av protokoll 3 till övervakningsavtalet ska Eftastaterna lämna in årliga rapporter till övervakningsmyndigheten.

| 69. | Före den 31 juli 2009 ska Eftastaterna förse övervakningsmyndigheten med en förteckning över ordningar som genomförts på grundval av dessa riktlinjer. |
| --- | --- |

69.

Före den 31 juli 2009 ska Eftastaterna förse övervakningsmyndigheten med en förteckning över ordningar som genomförts på grundval av dessa riktlinjer.

| 70. | Eftastaterna måste se till att detaljerade register förs över statligt stöd som omfattas av dessa riktlinjer. Sådana register, som ska innehålla alla de uppgifter som är nödvändiga för att fastställa om de nödvändiga villkoren har uppfyllts, måste bevaras i tio år och översändas till övervakningsmyndigheten på begäran. Eftastaterna måste framför allt ha uppgifter som visar att de som mottagit stöd enligt åtgärderna 4.2, 4.3, 4.4 och 4.5 inte var företag som befann sig i svårigheter den 1 juli 2008. |
| --- | --- |

70.

Eftastaterna måste se till att detaljerade register förs över statligt stöd som omfattas av dessa riktlinjer. Sådana register, som ska innehålla alla de uppgifter som är nödvändiga för att fastställa om de nödvändiga villkoren har uppfyllts, måste bevaras i tio år och översändas till övervakningsmyndigheten på begäran. Eftastaterna måste framför allt ha uppgifter som visar att de som mottagit stöd enligt åtgärderna 4.2, 4.3, 4.4 och 4.5 inte var företag som befann sig i svårigheter den 1 juli 2008.

| 71. | Utöver detta bör Eftastaterna senast 31 oktober 2009 lämna in en rapport till övervakningsmyndigheten om vilka åtgärder som vidtagits på grundval av dessa riktlinjer. I rapporten bör särskilt uppgifter läggas fram som visar om det finns ett behov av att övervakningsmyndigheten förlänger de åtgärder som omfattas av dessa riktlinjer till efter den 31 december 2009 samt utförliga upplysningar om de gynnsamma miljöeffekterna av subventionerade lån. Eftastaterna måste även lämna dessa upplysningar senast den 31 oktober under vart och ett av de efterföljande år då dessa riktlinjer är tillämpliga. |
| --- | --- |

71.

Utöver detta bör Eftastaterna senast 31 oktober 2009 lämna in en rapport till övervakningsmyndigheten om vilka åtgärder som vidtagits på grundval av dessa riktlinjer. I rapporten bör särskilt uppgifter läggas fram som visar om det finns ett behov av att övervakningsmyndigheten förlänger de åtgärder som omfattas av dessa riktlinjer till efter den 31 december 2009 samt utförliga upplysningar om de gynnsamma miljöeffekterna av subventionerade lån. Eftastaterna måste även lämna dessa upplysningar senast den 31 oktober under vart och ett av de efterföljande år då dessa riktlinjer är tillämpliga.

| 72. | Övervakningsmyndigheten kan kräva ytterligare upplysningar om det beviljade stödet för att kontrollera om villkoren i övervakningsmyndighetens beslut om att godkänna stödåtgärden har uppfyllts. |
| --- | --- |

72.

Övervakningsmyndigheten kan kräva ytterligare upplysningar om det beviljade stödet för att kontrollera om villkoren i övervakningsmyndighetens beslut om att godkänna stödåtgärden har uppfyllts.

7.   SLUTBESTÄMMELSER

| 73. | Övervakningsmyndigheten tillämpar dess riktlinjer från och med dagen för deras antagande. Dessa riktlinjer motiveras av de aktuella exceptionella och övergående finansieringsproblemen i anknytning till bankkrisen och kommer inte att tillämpas efter den 31 december 2010. Efter att ha hört Eftastaterna kan övervakningsmyndigheten ändra riktlinjerna före detta datum på grundval av viktiga konkurrenspolitiska eller ekonomiska överväganden. I fall där det kan vara till hjälp kan övervakningsmyndigheten dessutom ytterligare klargöra sitt synsätt i vissa frågor. |
| --- | --- |

73.

Övervakningsmyndigheten tillämpar dess riktlinjer från och med dagen för deras antagande. Dessa riktlinjer motiveras av de aktuella exceptionella och övergående finansieringsproblemen i anknytning till bankkrisen och kommer inte att tillämpas efter den 31 december 2010. Efter att ha hört Eftastaterna kan övervakningsmyndigheten ändra riktlinjerna före detta datum på grundval av viktiga konkurrenspolitiska eller ekonomiska överväganden. I fall där det kan vara till hjälp kan övervakningsmyndigheten dessutom ytterligare klargöra sitt synsätt i vissa frågor.

| 74. | Övervakningsmyndigheten tillämpar bestämmelserna i dessa riktlinjer på alla anmälda riskkapitalåtgärder som den måste fatta beslut om efter det datum då riktlinjerna har antagits, även om åtgärderna anmäldes före det datumet. |
| --- | --- |

74.

Övervakningsmyndigheten tillämpar bestämmelserna i dessa riktlinjer på alla anmälda riskkapitalåtgärder som den måste fatta beslut om efter det datum då riktlinjerna har antagits, även om åtgärderna anmäldes före det datumet.

| 75. | I enlighet med riktlinjerna om vilka regler som är tillämpliga för att avgöra om ett statligt stöd är olagligt kommer övervakningsmyndigheten att tillämpa följande instrument när det är fråga om oanmält stöd:






  a) | Dessa riktlinjer, om stödet beviljats efter det att dessa riktlinjer antagits. |
| --- | --- | --- |

75.

I enlighet med riktlinjerna om vilka regler som är tillämpliga för att avgöra om ett statligt stöd är olagligt kommer övervakningsmyndigheten att tillämpa följande instrument när det är fråga om oanmält stöd:

a)

Dessa riktlinjer, om stödet beviljats efter det att dessa riktlinjer antagits.

| b) | I övriga fall gäller de riktlinjer som var tillämpliga när stödet beviljades. |
| --- | --- |

b)

I övriga fall gäller de riktlinjer som var tillämpliga när stödet beviljades.

| 76. | Övervakningsmyndigheten har att, i nära samarbete med de berörda Eftastaterna, se till att beslut antas snabbt efter det att en fullständig anmälan har gjorts av åtgärder som omfattas av dessa riktlinjer. Eftastaterna ska så tidigt och utförligt som möjligt underrätta övervakningsmyndigheten om sina avsikter och anmäla planer på att införa sådana åtgärder. |
| --- | --- |

76.

Övervakningsmyndigheten har att, i nära samarbete med de berörda Eftastaterna, se till att beslut antas snabbt efter det att en fullständig anmälan har gjorts av åtgärder som omfattas av dessa riktlinjer. Eftastaterna ska så tidigt och utförligt som möjligt underrätta övervakningsmyndigheten om sina avsikter och anmäla planer på att införa sådana åtgärder.

| 77. | Övervakningsmyndigheten vill påminna om att förfarandena kan förbättras endast under förutsättning att tydliga och fullständiga anmälningar lämnas in. |
| --- | --- |

77.

Övervakningsmyndigheten vill påminna om att förfarandena kan förbättras endast under förutsättning att tydliga och fullständiga anmälningar lämnas in.

---

(1)  Meddelande från kommissionen till Europeiska rådet, KOM(2008) 800.

(2)  Rådets (Ekofin) slutsatser av den 7 oktober 2008.

(3)  EUT C 270, 25.10.2008, s. 8.

(4)  Se kapitlen i riktlinjerna om tillämpning av reglerna om statligt stöd på åtgärder till förmån för finansinstitut med anledning av den globala finanskrisen och om rekapitalisering av finansinstitut under den rådande finanskrisen: begränsning av stödet till minsta möjliga och garantier mot otillbörlig snedvridning av konkurrensen, som antogs den 29 januari 2009.

(5)  EUT L 310, 9.11.2006, s. 15.

(6)  EUT L 412, 30.12.2006, s. 1.

(7)  Kommissions förordning (EG) nr 800/2008 av den 6 augusti 2008 genom vilken vissa kategorier av stöd förklaras förenliga med den gemensamma marknaden enligt artiklarna 87 och 88 i fördraget (allmän gruppundantagsförordning, EUT L 214, 9.8.2008, s. 3) införlivad med EES-avtalet i punkt 1j i bilaga XV till avtalet genom beslut nr 120/2008 av den 7 november 2008 (EUT L 339, 18.12.2008, s. 111, och EES-supplementet nr 79, 18.12.2008), som trädde i kraft den 8 november 2008.

(8)  Kommissionens förordning (EG) nr 1998/2006 av 15 december 2006 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i fördraget på stöd av mindre betydelse (EUT L 379, 28.12.2006, s. 5), införlivad i avsnitt 1ea i bilaga XV till EES-avtalet genom gemensamma beslut nr 29/2007 (EUT L 209, 9.8.2007, s. 52 och EES-supplementet nr 38, 9.8.2007, s. 34) som trädde i kraft den 28 april 2007.

(9)  En uppdaterad version av riktlinjerna för statligt stöd offentliggörs på övervakningsmyndighetens webbplats: http://www.eftasurv.int/fieldsofwork/fieldstateaid/state_aid_guidelines/

(10)  Förstainstansrättens beslut av den 15 december 1999 i de förenade målen T-132/96 och T-143/96, Freistaat Sachsen och Volkswagen AG mot Europeiska kommissionen. REG 1999, s. II-3663, punkt 167.

(11)  Kommissionens beslut 98/490/EG i ärende C 47/96, Crédit lyonnais (EGT L 221, 8.8.1998, s. 28), punkt 10.1, kommissionens beslut 2005/345/EG i ärende C 28/02, Bankgesellschaft Berlin (EUT L 116, 4.5.2005, s. 1), punkt 153 ff. och kommissionens beslut 2008/263/EG i ärende C 50/06 BAWAG (EUT L 83, 26.3.2008, s. 7), punkt 166. Se även kommissionens beslut i ärende NN 70/07 Northern Rock (EUT C 43, 16.2.2008, s. 1) och kommissionens beslut av den 4 juni 2008 i ärende C 9/08 SachsenLB, ännu ej offentliggjort.

(12)  Övervakningsmyndigheten har aldrig godkänt en stödåtgärd på grundval av artikel 61.3 b i EES-avtalet.

(13)  Se fotnot 3 ovan.

(14)  För större företag, se punkt 2.1 i riktlinjerna för statligt stöd till omstrukturering av företag i svårigheter. För små och medelstora företag, se artikel 1.7 angående gruppundantagsförordningens definition.

(15)  Enligt definitionen i artiklarna 2.3 och 2.4 i kommissionens förordning (EG) nr 1857/2006 av den 15 december 2006 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag som är verksamma inom produktion av jordbruksprodukter och om ändring av förordning (EG) nr 70/2001 (EUT L 358, 16.12.2006, s. 3).

(16)  För att bestämmelserna om statligt stöd i artiklarna 61–63 i EES-avtalet ska gälla måste det statliga stödet beviljas företag som deltar i produktionen av sådana produkter som omfattas av EES-avtalets tillämpningsområde. Artikel 8.3 i avtalet lyder: ”Om inte annat anges, skall bestämmelserna i detta avtal tillämpas endast på a) varor som faller under kapitlen 25–97 i systemet för harmoniserad varubeskrivning och kodifiering, med undantag för de varor som räknas upp i protokoll 2, b) varor som anges i protokoll 3 i enlighet med de speciella arrangemang som anges i protokollet.” Jordbruksprodukter ingår inte av EES-avtalets tillämpningsområde i den mån de omfattas av kapitlen 25–97 i systemet för harmoniserad varubeskrivning och kodifiering eller finns specificerade i protokoll 3.

(17)  Avgifterna i bilagan innebär en finslipning av bestämmelserna om säkerhetsavgifter i riktlinjerna för statligt stöd i form av garantier genom att beakta olika nivåer av ställda säkerheter. De kan också användas som referensvärden för att beräkna det förenliga inslaget av statligt stöd för garantiåtgärder som omfattas av punkt 4.2 i denna ram.

Beräkningen av säkerhetsavgifterna bygger på de marginaler som anges i riktlinjerna för referens- och diskonteringsräntor, med beaktande av en ytterligare nedsättning med 20 räntepunkter (se fotnot 12 [11 för EU-texten] i riktlinjerna för statligt stöd i form av garantier). För varje kreditbetyg är dock den säkerhetsavgiften i enlighet med riktlinjerna för statligt stöd i form av garantier fortfarande den övre avgiftsgränsen för varje kreditbetyg. För en definition av de ställda säkerheterna, se fotnot 2, s. 1 i riktlinjerna för referens- och diskonteringsräntor.

(18)  Exempelvis allmänna gruppundantagsförordningen eller kommissionens förordning (EG) nr 1628/2006 av den 24 oktober 2006 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt regionalt investeringsstöd (EUT L 302, 1.11.2006, s. 29) som införlivats med EES-avtalet i punkt 1i i bilaga XV till avtalet genom beslut nr 157/2006 (EUT L 89, 29.3.2007, s. 33 och EES-supplement nr 15, 29.3.2007, s. 26), under förutsättning att den godkända metoden uttryckligen avser den typ av garantier och den typ av underliggande transaktioner det rör sig om.

(19)  Se fotnot 9 ovan.

(20)  Eftastater som önskar använda sig av denna möjlighet ska offentliggöra den dagliga dagslåneräntan på nätet och göra dem tillgängliga för övervakningsmyndigheten.

(21)  Se fotnot 9 ovan.

(22)  Med framtida EU-produktstandard avses en antagen men ännu inte gällande bindande gemenskapsnorm som anger vilka miljönivåer som ska uppnås för produkter som säljs i Europeiska unionen.

(23)  Enligt definitionen i punkt 70 i riktlinjerna för statligt stöd till miljöskydd.

(24)  Enligt definitionen i punkt 58 i riktlinjerna för regionalt stöd.

(25)  Se fotnot 9 ovan.

---

BILAGA

| Tillfällig ram för säkerhetsavgifter i räntepunkter (1) |
| --- |
| Kreditbetyg (Standard & Poor’s) | Ställd säkerhet |
| Hög | Normal | Låg |
| AAA | 40 | 40 | 40 |
| AA+
  AA
  AA- | 40 | 40 | 40 |
| A+
  A
  A- | 40 | 55 | 55 |
| BBB+
  BBB
  BBB- | 55 | 80 | 80 |
| BB+
  BB | 80 | 200 | 200 |
| BB-
  B+ | 200 | 380 | 380 |
| B
  B- | 200 | 380 | 630 |
| CCC och lägre | 380 | 630 | 980 |

Tillfällig ram för säkerhetsavgifter i räntepunkter (1)

Kreditbetyg (Standard & Poor’s)

Ställd säkerhet

Hög

Normal

Låg

AAA

40

40

40

AA+

AA

AA-

40

40

40

A+

A

A-

40

55

55

BBB+

BBB

BBB-

55

80

80

BB+

BB

80

200

200

BB-

B+

200

380

380

B

B-

200

380

630

CCC och lägre

380

630

980

---

(1)  För små och medelstora företag som inte har en kredithistoria eller ett kreditbetyg som grundar sig på en balansräkningsmodell (t.ex. företag avsedda för särskilda syften eller nystartade företag) får Eftastaterna bevilja en nedsättning på högst 25 % av den särskilda säkerhetsavgiften på 3,8 % enligt övervakningsmyndighetens riktlinjer för statligt stöd i form av garantier. Avgiften får emellertid aldrig vara lägre än den som skulle tillämpas för moderbolaget eller moderbolag.

---