# Uradni list L 23/2011

| | ISSN 1725-5155
  doi:10.3000/17255155.L_2011.023.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 23 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5427. januar 2011 |

ISSN 1725-5155

doi:10.3000/17255155.L_2011.023.slv

Uradni list

Evropske unije

L 23

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5427. januar 2011

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 61/2011 z dne 24. januarja 2011 o spremembi Uredbe (EGS) št. 2568/91 o značilnostih oljčnega olja in olja iz oljčnih tropin ter o ustreznih analiznih metodah | 1 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 62/2011 z dne 26. januarja 2011 o izključitvi podrazdelkov ICES 27 in 28.2 iz nekaterih omejitev ribolovnega napora za leto 2011 v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1098/2007 o vzpostavitvi večletnega načrta za staleže trske v Baltskem morju in ribištvo, ki izkorišča te staleže | 15 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 63/2011 z dne 26. januarja 2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo odstopanja od cilja za specifične emisije CO2 v skladu s členom 11 Uredbe (ES) št. 443/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (
  1
  ) | 16 |
| | | Uredba Komisije (EU) št. 64/2011 z dne 26. januarja 2011 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 29 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Uredba Komisije (EU) št. 61/2011 z dne 24. januarja 2011 o spremembi Uredbe (EGS) št. 2568/91 o značilnostih oljčnega olja in olja iz oljčnih tropin ter o ustreznih analiznih metodah

1

*

Uredba Komisije (EU) št. 62/2011 z dne 26. januarja 2011 o izključitvi podrazdelkov ICES 27 in 28.2 iz nekaterih omejitev ribolovnega napora za leto 2011 v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1098/2007 o vzpostavitvi večletnega načrta za staleže trske v Baltskem morju in ribištvo, ki izkorišča te staleže

15

*

Uredba Komisije (EU) št. 63/2011 z dne 26. januarja 2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo odstopanja od cilja za specifične emisije CO2 v skladu s členom 11 Uredbe (ES) št. 443/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (
  1
  )

2

1

16

Uredba Komisije (EU) št. 64/2011 z dne 26. januarja 2011 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

29

| | | IV   Akti, sprejeti pred 1. decembrom 2009 v skladu s Pogodbo ES, Pogodbo EU in Pogodbo Euratom |
| --- | --- | --- |
| | * | Odločba Nadzornega organa Efte št. 191/09/COL z dne 22. aprila 2009 o sedemdeseti spremembi procesnih in materialnih pravil na področju državne pomoči z uvedbo novega poglavja o obravnavanju oslabljenih sredstev v bančnem sektorju EGP | 31 |

IV   Akti, sprejeti pred 1. decembrom 2009 v skladu s Pogodbo ES, Pogodbo EU in Pogodbo Euratom

*

Odločba Nadzornega organa Efte št. 191/09/COL z dne 22. aprila 2009 o sedemdeseti spremembi procesnih in materialnih pravil na področju državne pomoči z uvedbo novega poglavja o obravnavanju oslabljenih sredstev v bančnem sektorju EGP

31

| | | Popravki |
| --- | --- | --- |
| | * | Popravek Uredbe Komisije (EU) št. 1261/2010 z dne 22. decembra 2010 o uvedbi začasne izravnalne dajatve na uvoz nekaterih palic iz nerjavnega jekla s poreklom iz Indije (UL L 343, 29.12.2010) | 53 |

Popravki

*

Popravek Uredbe Komisije (EU) št. 1261/2010 z dne 22. decembra 2010 o uvedbi začasne izravnalne dajatve na uvoz nekaterih palic iz nerjavnega jekla s poreklom iz Indije (UL L 343, 29.12.2010)

(UL L 343, 29.12.2010)

53

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 27.1.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 23/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 23/1

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 61/2011

z dne 24. januarja 2011

o spremembi Uredbe (EGS) št. 2568/91 o značilnostih oljčnega olja in olja iz oljčnih tropin ter o ustreznih analiznih metodah

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (1) ter zlasti členov 113(1)(a) in 121(h) v povezavi s členom 4 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (EGS) št. 2568/91 (2) opredeljuje fizikalne ter kemične značilnosti oljčnega olja in olja iz oljčnih tropin, določa pa tudi metode za analizo teh lastnosti. Navedene metode in mejne vrednosti v zvezi z značilnostmi olja je treba posodobiti ob upoštevanju mnenja kemijskih strokovnjakov in v skladu z opravljenim delom v okviru Mednarodnega sveta za oljke. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (EGS) št. 2568/91 (2) opredeljuje fizikalne ter kemične značilnosti oljčnega olja in olja iz oljčnih tropin, določa pa tudi metode za analizo teh lastnosti. Navedene metode in mejne vrednosti v zvezi z značilnostmi olja je treba posodobiti ob upoštevanju mnenja kemijskih strokovnjakov in v skladu z opravljenim delom v okviru Mednarodnega sveta za oljke.

| (2) | Strokovnjaki na področju kemije so ugotovili, da je vsebnost etilnih estrov maščobnih kislin (FAEE) in metilnih estrov maščobnih kislin (FAME) uporaben parameter kakovosti za ekstra deviško oljčno olje, zato je zlasti primerno določiti mejne vrednosti za te estre ter metodo za določanje njihove vsebnosti. |
| --- | --- |

(2)

Strokovnjaki na področju kemije so ugotovili, da je vsebnost etilnih estrov maščobnih kislin (FAEE) in metilnih estrov maščobnih kislin (FAME) uporaben parameter kakovosti za ekstra deviško oljčno olje, zato je zlasti primerno določiti mejne vrednosti za te estre ter metodo za določanje njihove vsebnosti.

| (3) | Da bi zagotovili dovolj časa za prilagoditev novim standardom in uvedbo sredstev, potrebnih za njihovo uporabo, ter se izognili motnjam pri trgovanju, je treba določiti, da se spremembe iz te uredbe uporabljajo od 1. aprila 2011. Zaradi enakih razlogov je treba določiti, da se lahko oljčno olje in olje iz oljčnih tropin, zakonito proizvedena in označena v Uniji ali zakonito uvožena v Unijo ter dana v prosti promet pred tem datumom, tržita do porabe zalog. |
| --- | --- |

(3)

Da bi zagotovili dovolj časa za prilagoditev novim standardom in uvedbo sredstev, potrebnih za njihovo uporabo, ter se izognili motnjam pri trgovanju, je treba določiti, da se spremembe iz te uredbe uporabljajo od 1. aprila 2011. Zaradi enakih razlogov je treba določiti, da se lahko oljčno olje in olje iz oljčnih tropin, zakonito proizvedena in označena v Uniji ali zakonito uvožena v Unijo ter dana v prosti promet pred tem datumom, tržita do porabe zalog.

| (4) | Uredbo (EGS) št. 2568/91 je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(4)

Uredbo (EGS) št. 2568/91 je zato treba ustrezno spremeniti.

| (5) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (EGS) št. 2568/91 se spremeni:

| 1) | Členu 2(1) se doda naslednja alinea:






  „— | za določanje vsebnosti voskov, metilnih estrov maščobnih kislin in etilnih estrov maščobnih kislin s kapilarno plinsko kromatografijo, metoda, določena v Prilogi XX“ |
| --- | --- | --- |

1)

Členu 2(1) se doda naslednja alinea:

„—

za določanje vsebnosti voskov, metilnih estrov maščobnih kislin in etilnih estrov maščobnih kislin s kapilarno plinsko kromatografijo, metoda, določena v Prilogi XX“

| 2) | Seznamu prilog se doda naslednji vnos:






  „Priloga XX: | Metoda za določanje vsebnosti voskov, metilnih estrov maščobnih kislin in etilnih estrov maščobnih kislin s kapilarno plinsko kromatografijo“ |
| --- | --- | --- |

2)

Seznamu prilog se doda naslednji vnos:

„Priloga XX:

Metoda za določanje vsebnosti voskov, metilnih estrov maščobnih kislin in etilnih estrov maščobnih kislin s kapilarno plinsko kromatografijo“

| 3) | Priloga I se nadomesti z besedilom Priloge I k tej uredbi. |
| --- | --- |

3)

Priloga I se nadomesti z besedilom Priloge I k tej uredbi.

| 4) | Priloga XX se doda, kakor je določeno v Prilogi II k tej uredbi. |
| --- | --- |

4)

Priloga XX se doda, kakor je določeno v Prilogi II k tej uredbi.

Člen 2

Proizvodi, ki so bili zakonito proizvedeni in označeni v Uniji ali zakonito uvoženi v Unijo ter dani v prosti promet pred 1. aprilom 2011, se lahko tržijo do porabe vseh zalog.

Člen 3

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. aprila 2011.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 24. januarja 2011

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 248, 5.9.1991, str. 1.

2

---

PRILOGA I

„PRILOGA I

LASTNOSTI OLJČNEGA OLJA

Opombe:

| a) | Rezultate analiz je treba navesti na enako število decimalk natančno, kot je določeno za posamezno lastnost.
  Zadnjo števko v številki je treba povečati za eno enoto, če naslednja številka prekorači 4. |
| --- | --- |

a)

Rezultate analiz je treba navesti na enako število decimalk natančno, kot je določeno za posamezno lastnost.

Zadnjo števko v številki je treba povečati za eno enoto, če naslednja številka prekorači 4.

| b) | Če samo ena lastnost značilnost ni v skladu z navedenimi vrednostmi, se olje razvrsti v drugo kategorijo ali se šteje za neustrezno glede čistosti na deklarirano kategorijo. |
| --- | --- |

b)

Če samo ena lastnost značilnost ni v skladu z navedenimi vrednostmi, se olje razvrsti v drugo kategorijo ali se šteje za neustrezno glede čistosti na deklarirano kategorijo.

| c) | Značilnosti, označene z zvezdico (*), nanašajoč se na kakovost olja pomenijo:






  — | za oljčno olje lampante so lahko ustrezne mejne vrednosti hkrati različne od navedenih vrednosti; |
| --- | --- | --- |

c)

Značilnosti, označene z zvezdico (*), nanašajoč se na kakovost olja pomenijo:

—

za oljčno olje lampante so lahko ustrezne mejne vrednosti hkrati različne od navedenih vrednosti;

| — | za deviška oljčna olja je nespoštovanje samo ene od mejnih vrednosti vzrok za spremembo kategorije, vendar olje ostane razvrščeno v eno od kategorij deviških oljčnih olj. |
| --- | --- |

—

za deviška oljčna olja je nespoštovanje samo ene od mejnih vrednosti vzrok za spremembo kategorije, vendar olje ostane razvrščeno v eno od kategorij deviških oljčnih olj.

| d) | Če je lastnost označena z dvema zvezdicama (**), nanašajoč se na kakovost olja, to pomeni, da so lahko za vsa olja iz oljčnih tropin mejne vrednosti hkrati različne od navedenih vrednosti.“ |
| --- | --- |

d)

Če je lastnost označena z dvema zvezdicama (**), nanašajoč se na kakovost olja, to pomeni, da so lahko za vsa olja iz oljčnih tropin mejne vrednosti hkrati različne od navedenih vrednosti.“

| Kategorija | Metilni estri maščobnih kislin (FAME) in etilni estri maščobnih kislin (FAEE) | Vsebnost kislin
  (%)
  (*) | Peroksidno število
  mEq O2/kg
  (*) | Voski
  mg/kg
  (**) | 2 gliceril monopalmitat
  (%) | Stigmastadien
  mg/kg (1) | Razlika: ECN42 (HPLC) in ECN42
  (teoretičen izračun) | K232 (*) | K270 (*) | Delta-K (*) | Organoleptično ocenjevanje
  Mediana napake (Md) (*) | Organoleptično ocenjevanje
  Mediana sadežnosti (Mf) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Ekstra deviško oljčno olje |

Kategorija

Metilni estri maščobnih kislin (FAME) in etilni estri maščobnih kislin (FAEE)

Vsebnost kislin

(%)

(*)

Peroksidno število

mEq O2/kg

(*)

Voski

mg/kg

(**)

2 gliceril monopalmitat

(%)

Stigmastadien

mg/kg (1)

Razlika: ECN42 (HPLC) in ECN42

(teoretičen izračun)

K232 (*)

K270 (*)

Delta-K (*)

Organoleptično ocenjevanje

Mediana napake (Md) (*)

Organoleptično ocenjevanje

Mediana sadežnosti (Mf)

1.

Ekstra deviško oljčno olje

Σ FAME + FAEE ≤ 75 mg/kg ali 75 mg/kg < Σ FAME + FAEE ≤ 150 mg/kg in (FAEE/FAME) ≤ 1,5

≤ 0,8

≤ 20

≤ 250

≤ 0,9 če je skupni % palmitinske kisline ≤ 14 %

≤ 0,10

≤ 0,2

≤ 2,50

≤ 0,22

≤ 0,01

Md = 0

Mf > 0

≤ 1,0 če je skupni % palmitinske kisline > 14 %

| 2. | Deviško oljčno olje |
| --- | --- |

2.

Deviško oljčno olje

—

≤ 2,0

≤ 20

≤ 250

≤ 0,9 če je skupni % palmitinske kisline ≤ 14 %

≤ 0,10

≤ 0,2

≤ 2,60

≤ 0,25

≤ 0,01

Md ≤ 3,5

Mf > 0

≤ 1,0 če je skupni % palmitinske kisline > 14 %

| 3. | Lampante oljčno olje |
| --- | --- |

3.

Lampante oljčno olje

—

> 2,0

—

≤ 300 (3)

≤ 0,9 če je skupni % palmitinske kisline ≤ 14 %

≤ 0,50

≤ 0,3

—

—

—

Md > 3,5 (2)

—

≤ 1,1 če je skupni % palmitinske kisline > 14 %

| 4. | Rafinirano oljčno olje |
| --- | --- |

4.

Rafinirano oljčno olje

—

≤ 0,3

≤ 5

≤ 350

≤ 0,9 če je skupni % palmitinske kisline ≤ 14 %

—

≤ 0,3

—

≤ 1,10

≤ 0,16

—

—

≤ 1,1 če je skupni % palmitinske kisline > 14 %

| 5. | Oljčno olje - mešanica rafiniranega oljčnega olja in deviškega oljčnega olja |
| --- | --- |

5.

Oljčno olje - mešanica rafiniranega oljčnega olja in deviškega oljčnega olja

—

≤ 1,0

≤ 15

≤ 350

≤ 0,9 če je skupni % palmitinske kisline ≤ 14 %

—

≤ 0,3

—

≤ 0,90

≤ 0,15

—

—

≤ 1,0 če je skupni % palmitinske kisline > 14 %

| 6. | Surovo olje iz oljčnih tropin |
| --- | --- |

6.

Surovo olje iz oljčnih tropin

—

—

—

> 350 (4)

≤ 1,4

—

≤ 0,6

—

—

—

—

—

| 7. | Rafinirano olje iz oljčnih tropin |
| --- | --- |

7.

Rafinirano olje iz oljčnih tropin

—

≤ 0,3

≤ 5

> 350

≤ 1,4

—

≤ 0,5

—

≤ 2,00

≤ 0,20

—

—

| 8. | Olje iz oljčnih tropin |
| --- | --- |

8.

Olje iz oljčnih tropin

—

≤ 1,0

≤ 15

> 350

≤ 1,2

—

≤ 0,5

—

≤ 1,70

≤ 0,18

—

—

| Kategorija | Vsebnost kislin (5) | Transoleinski izomerji skupaj
  (%) | Translinolni + translinolenski izomerji skupaj
  (%) | Sestava sterolov | Steroli skupaj
  (mg/kg) | Eritrodiol in uvaol
  (%) (**) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Miristinska
  (%) | Linolenska
  (%) | Arašidova
  (%) | Eikozanojska
  (%) | Behenska
  (%) | Lignocerinska
  (%) | Holesterol
  (%) | Brassikasterol
  (%) | Campesterol
  (%) | Stigmasterol
  (%) | Betasitosterol
  (%) (6) | Delta-7- stigmastenol
  (%) |
| 1. | Ekstra deviško oljčno olje |

Kategorija

Vsebnost kislin (5)

Transoleinski izomerji skupaj

(%)

Translinolni + translinolenski izomerji skupaj

(%)

Sestava sterolov

Steroli skupaj

(mg/kg)

Eritrodiol in uvaol

(%) (**)

Miristinska

(%)

Linolenska

(%)

Arašidova

(%)

Eikozanojska

(%)

Behenska

(%)

Lignocerinska

(%)

Holesterol

(%)

Brassikasterol

(%)

Campesterol

(%)

Stigmasterol

(%)

Betasitosterol

(%) (6)

Delta-7- stigmastenol

(%)

1.

Ekstra deviško oljčno olje

≤ 0,05

≤ 1,0

≤ 0,6

≤ 0,4

≤ 0,2

≤ 0,2

≤ 0,05

≤ 0,05

≤ 0,5

≤ 0,1

≤ 4,0

< Camp.

≥ 93,0

≤ 0,5

≥ 1 000

≤ 4,5

| 2. | Deviško oljčno olje |
| --- | --- |

2.

Deviško oljčno olje

≤ 0,05

≤ 1,0

≤ 0,6

≤ 0,4

≤ 0,2

≤ 0,2

≤ 0,05

≤ 0,05

≤ 0,5

≤ 0,1

≤ 4,0

< Camp.

≥ 93,0

≤ 0,5

≥ 1 000

≤ 4,5

| 3 | Lampante oljčno olje |
| --- | --- |

3

Lampante oljčno olje

≤ 0,05

≤ 1,0

≤ 0,6

≤ 0,4

≤ 0,2

≤ 0,2

≤ 0,10

≤ 0,10

≤ 0,5

≤ 0,1

≤ 4,0

—

≥ 93,0

≤ 0,5

≥ 1 000

≤ 4,5 (7)

| 4 | Rafinirano oljčno olje |
| --- | --- |

4

Rafinirano oljčno olje

≤ 0,05

≤ 1,0

≤ 0,6

≤ 0,4

≤ 0,2

≤ 0,2

≤ 0,20

≤ 0,30

≤ 0,5

≤ 0,1

≤ 4,0

< Camp.

≥ 93,0

≤ 0,5

≥ 1 000

≤ 4,5

| 5 | Oljčno olje - mešanica rafin. oljč. olja in deviškega oljčnega olja |
| --- | --- |

5

Oljčno olje - mešanica rafin. oljč. olja in deviškega oljčnega olja

≤ 0,05

≤ 1,0

≤ 0,6

≤ 0,4

≤ 0,2

≤ 0,2

≤ 0,20

≤ 0,30

≤ 0,5

≤ 0,1

≤ 4,0

< Camp.

≥ 93,0

≤ 0,5

≥ 1 000

≤ 4,5

| 6 | Surovo olje iz oljčnih tropin |
| --- | --- |

6

Surovo olje iz oljčnih tropin

≤ 0,05

≤ 1,0

≤ 0,6

≤ 0,4

≤ 0,3

≤ 0,2

≤ 0,20

≤ 0,10

≤ 0,5

≤ 0,2

≤ 4,0

—

≥ 93,0

≤ 0,5

≥ 2 500

> 4,5 (8)

| 7 | Rafinirano olje iz oljčnih tropin |
| --- | --- |

7

Rafinirano olje iz oljčnih tropin

≤ 0,05

≤ 1,0

≤ 0,6

≤ 0,4

≤ 0,3

≤ 0,2

≤ 0,40

≤ 0,35

≤ 0,5

≤ 0,2

≤ 4,0

< Camp.

≥ 93,0

≤ 0,5

≥ 1 800

> 4,5

| 8 | Olje iz oljčnih tropin |
| --- | --- |

8

Olje iz oljčnih tropin

≤ 0,05

≤ 1,0

≤ 0,6

≤ 0,4

≤ 0,3

≤ 0,2

≤ 0,40

≤ 0,35

≤ 0,5

≤ 0,2

≤ 4,0

< Camp.

≥ 93,0

≤ 0,5

≥ 1 600

> 4,5

---

(1)  Vsota izomer, ki jih lahko (ali ne) ločimo s kapilarno kolono.

1

(2)  Ali če je mediana napake manjša ali enaka 3,5 in je mediana sadežnosti 0.

2

(3)  Olja z vsebnostjo voskov med 300 mg/kg in 350 mg/kg se uvrščajo med lampante oljčna olja, če je skupna vsebnost alifatskih alkoholov manjša ali enaka 350 mg/kg ali če je delež eritrodiola in uvaola manjši ali enak 3,5 %.

3

(4)  Olja z vsebnostjo voskov med 300 mg/kg in 350 mg/kg se uvrščajo med surova olja iz oljčnih tropin, če je skupna vsebnost alifatskih alkoholov večja od 350 mg/kg in če je delež eritrodiola in uvaola večji od 3,5 %.

4

(5)  Vsebnost drugih maščobnih kislin (%): palmitinske: 7.5 - 20.0; palmitoleinske: 0.3 - 3.5; heptadekanojske: ≤ 0,3; heptadecenojske: ≤ 0,3; stearinske: 0,5-5,0; oleinske: 55,0-83,0; linoleinske: 3,5-21,0.

5

(6)  Skupaj: Delta-5,23-stigmastadienol+holesterol+beta-sitosterol+sitostanol+delta-5-avenasterol+delta-5,24-stigmastadienol.

6

(7)  Olja z vsebnostjo voskov med 300 mg/kg in 350 mg/kg se uvrščajo med lampante oljčna olja, če je skupna vsebnost alifatskih alkoholov večja od 350 mg/kg ali če je delež eritrodiola in uvaola manjši od 3,5 %.

7

(8)  Olja z vsebnostjo voskov med 300 mg/kg in 350 mg/kg se uvrščajo med surova olja iz oljčnih tropin, če je skupna vsebnost alifatskih alkoholov večja od 350 mg/kg in če je delež eritrodiola in uvaola večji od 3,5 %.

8

---

PRILOGA II

PRILOGA XX

Metoda za določanje vsebnosti voskov, metilnih estrov maščobnih kislin in etilnih estrov maščobnih kislin s kapilarno plinsko kromatografijo

1.   NAMEN

Metoda je namenjena določanju vsebnosti voskov, metilnih estrov maščobnih kislin in etilnih estrov maščobnih kislin v oljčnih oljih. Posamezni voski in alkilni estri se ločijo glede na število atomov ogljika. Metoda se priporoča kot orodje za ločevanje med oljčnim oljem in oljem iz oljčnih tropin ter kot parameter kakovosti za ekstra deviška oljčna olja, s katerim je mogoče ugotavljati neprave mešanice ekstra deviških oljčnih olj z olji slabše kakovosti, torej z deviškimi, lampante ali nekaterimi razdišavljenimi olji.

2.   PRINCIP

Olje, ki smo mu dodali ustrezne interne standarde, na z vodo omočenem silikagelu frakcioniramo s kolonsko kromatografijo. Ujamemo eluirano frakcijo najprej pri pogojih preskušanja (katere polarnost je manjša kot pri trigliceridih) in neposredno analiziramo s pomočjo kapilarne plinske kromatografije.

3.   APARAT

3.1.   Erlenmajerica prostornine 25 ml.

3.2.   Steklena kolona za tekočinsko kromatografijo z notranjim premerom 15 mm, dolžine 30 do 40 cm in opremljena z ustreznim ventilom.

3.3.   Plinski kromatograf, primeren za uporabo s kapilarno kolono, opremljen z injicirnim sistemom za injiciranje vzorca neposredno v kolono, ki zajema:

3.3.1.   Termostatsko kontrolirano peč s programirano temperaturo.

3.3.2.   Injicirni sistem za hladno injiciranje neposredno v kolono.

3.3.3.   Plamensko ionizacijski detektor in konverter-ojačevalec.

3.3.4.   Registrator z integratorjem (opomba 1) za delovanje s pretvornikom z ojačevalnikom (točka 3.3.3), z odzivnim časom, ki ne presega ene sekunde in s spremenljivo hitrostjo papirja.

| Opomba 1: | Računalniški sistemi se lahko uporabijo tudi, kadar se podatki o plinski kromatografiji vnesejo prek osebnega računalnika. |
| --- | --- |

Opomba 1:

Računalniški sistemi se lahko uporabijo tudi, kadar se podatki o plinski kromatografiji vnesejo prek osebnega računalnika.

3.3.5.   Kvarčno kapilarno kolono (za analizo voskov ter metilnih in etilnih estrov), dolžine 8–12 m, notranjega premera 0,25–0,32 mm, znotraj prevlečena s tekočo fazo (opomba 2) do enotne debeline 0,10–0,30 μm.

| Opomba 2: | Za ta namen so na voljo ustrezne tekoče faze za komercialne namene, kakršne so SE52, SE54 in druge. |
| --- | --- |

Opomba 2:

Za ta namen so na voljo ustrezne tekoče faze za komercialne namene, kakršne so SE52, SE54 in druge.

3.4.   Mikrobrizgalka, 10 μl, z utrjeno iglo, za neposredno vbrizganje na začetek kolone.

3.5.   Električni vibrator.

3.6.   Rotacijski izparilnik.

3.7.   Žarilna peč.

3.8.   Analitska tehtnica, ki zagotavlja ± 0,1 mg natančnost.

3.9.   Običajna laboratorijska steklovina.

4.   REAGENTI

4.1.   Silikagel, 60–200 μm mesh. Silikagel vsaj 4 ure žarimo v žarilni peči pri 500 °C. Pustimo, da se ohladi, in potem dodamo 2 % vode glede na količino uporabljenega silikagela. Dobro premešamo, da se suspenzija homogenizira, in pred uporabo hranimo vsaj 12 ur v eksikatorju.

4.2.   N-heksan, kromatografske stopnje ali stopnje ostanka (čistost se lahko preveri).

OPOZORILO – Hlapi se lahko vnamejo. Ne približujte virom toplote, iskram ali neposrednemu ognju. Prepričajte se, da so steklenice vedno dobro zaprte. Med uporabo zagotovite ustrezno prezračevanje. Preprečiti je treba zbiranje hlapov in odstraniti vsa možna tveganja za izbruh ognja, ki jih povzročajo na primer grelniki ali električni aparati, ki niso proizvedeni iz nevnetljivih materialov. Škodljivi pri vdihavanju, ker lahko poškodujejo živčne celice. Ne vdihavajte hlapov. Če je potrebno, za dihanje uporabite ustrezen pripomoček. Preprečite stik z očmi ali poškodovano kožo.

4.3.   Etil eter, kromatografske stopnje.

OPOZORILO – Zelo vnetljiv in zmerno toksičen. Draži kožo. Škodljiv pri vdihavanju. Lahko poškoduje oči. Lahko učinkuje s časovnim zamikom. Formira lahko eksplozivne perokside. Hlapi se lahko vnamejo. Ne približujte virom toplote, iskram ali neposrednemu ognju. Prepričajte se, da so steklenice vedno dobro zaprte. Med uporabo zagotovite ustrezno prezračevanje. Preprečiti je treba zbiranje hlapov in odstraniti vsa možna tveganja za izbruh ognja, ki jih povzročajo na primer grelniki ali električni aparati, ki niso proizvedeni iz nevnetljivih materialov. Ne izparevajte do suhega ali skoraj suhega. Dodajanje vode ali ustreznega reducenta lahko reducira oblikovanje peroksida. Ne pijte. Ne vdihavajte hlapov. Izogibajte se daljšemu ali večkratnemu stiku s kožo.

4.4.   N-heptan kromatografske stopnje ali izo-oktan.

OPOZORILO – Vnetljiv. Škodljiv pri vdihavanju. Ne približujte virom toplote, iskram ali neposrednemu ognju. Prepričajte se, da so steklenice vedno dobro zaprte. Med uporabo zagotovite ustrezno prezračevanje. Ne vdihavajte hlapov. Izogibajte se daljšemu ali večkratnemu stiku s kožo.

4.5.   Standardna raztopina lauril arahidata (opomba 3) koncentracije 0,05 % (m/V) v heptanu (interni standard za voske).

| Opomba 3: | Uporabijo se lahko tudi palmitil palmitat, miristil stearat ali arahidil laureat. |
| --- | --- |

Opomba 3:

Uporabijo se lahko tudi palmitil palmitat, miristil stearat ali arahidil laureat.

4.6.   Standardna raztopina metilnega heptadekanoata koncentracije 0,02 % (m/V) v heptanu (interni standard za metilne in etilne estre).

4.7.   Sudan 1 (1-fenilazo-2-naftol).

4.8.   Nosilni plin: vodik ali helij, čist, plinske kromatografske stopnje.

OPOZORILO

Vodik. Pod pritiskom zelo vnetljiv. Ne približujte virom toplote, iskram, neposrednemu ognju ali električnim aparatom, ki niso proizvedeni iz nevnetljivih materialov. Prepričajte se, da je ventil steklenice zaprt, kadar se vodik ne uporablja. Vedno uporabljajte z reducentom pritiska. Preden odprete ventil steklenice, sprostite napetost vzmeti reducenta. Pri odpiranju ventila ne stojte pred odprtino steklenice. Med uporabo zagotovite ustrezno prezračevanje. Ne pretakajte vodika iz ene steklenice v drugo. V steklenici ne mešajte plina. Prepričajte se, da steklenic ni mogoče prevrniti. Ne hranite jih na svetlobi in ob virih toplote. Hranite jih v okolju, ki je odporno na korozijo. Ne uporabljajte poškodovanih steklenic ali steklenic brez nalepke.

Helij. Stisnjen plin pod visokim pritiskom. Zmanjša količino kisika na voljo za dihanje. Steklenica naj bo zaprta. Med uporabo zagotovite ustrezno prezračevanje. Ne vstopajte v prostore za hranjenje, razen če so ustrezno prezračeni. Vedno uporabljajte z reducentom pritiska. Preden odprete ventil steklenice, sprostite napetost vzmeti reducenta. Ne pretakajte plina iz ene steklenice v drugo. Prepričajte se, da steklenic ni mogoče prevrniti. Pri odpiranju ventila ne stojte pred odprtino steklenice. Ne hranite jih na svetlobi in ob virih toplote. Hranite jih v okolju, ki je odporno na korozijo. Ne uporabljajte poškodovanih steklenic ali steklenic brez nalepke. Ne vdihavajte. Uporabljajte samo za tehnične namene.

4.9.   Pomožna plina:

| — | Vodik, čist, plinske kromatografske stopnje. |
| --- | --- |

—

Vodik, čist, plinske kromatografske stopnje.

| — | Zrak, čist, plinske kromatografske stopnje. |
| --- | --- |

—

Zrak, čist, plinske kromatografske stopnje.

OPOZORILO

Zrak. Stisnjen plin pod visokim pritiskom. Uporabljajte previdno v prisotnosti vnetljivih snovi, saj je temperatura, potrebna za samovžig večine organskih sestavin zraka pod visokim pritiskom znatno nižja. Prepričajte se, da je ventil steklenice zaprt, kadar se vodik ne uporablja. Vedno uporabljajte reducent pritiska. Preden odprete ventil steklenice, sprostite napetost vzmeti reducenta. Pri odpiranju ventila ne stojte pred odprtino steklenice. Ne pretakajte plina iz ene steklenice v drugo. V steklenici ne mešajte plina. Prepričajte se, da steklenic ni mogoče prevrniti. Ne hranite jih na svetlobi in ob virih toplote. Hranite jih v okolju, ki je odporno na korozijo. Ne uporabljajte poškodovanih steklenic ali steklenic brez nalepke. Zraka za tehnične namene se ne sme uporabljati za vdihavanje ali dihalne naprave.

5.   POSTOPEK

5.1.   Priprava kromatografske kolone

V n-heksanu (točka 4.2) suspendiramo 15 g silikagela (točka 4.1) in napolnimo kolono (točka 3.2). Počakamo, da se posede. Homogenost posedanja, ki omogoči homogene kromatografske pasove, lahko dosežemo z uporabo električnega vibratorja. Spiramo s 30 ml n-heksana, da odstranimo vse morebitne nečistoče. V 25-ml bučko (točka 3.1) z analitsko tehtnico (točka 3.8) natehtamo natanko 500 mg vzorca in dodamo ustrezno količino internega standarda (točka 4.5), ki je odvisna od pričakovane vsebnosti voskov, npr. pri oljčnem olju dodamo 0,1 mg lauril arahidata, pri olju iz oljčnih tropin 0,25 do 0,50 mg in 0,05 mg metil heptadekanoata pri oljčnih oljih (točka 4.6).

Tako pripravljen vzorec prenesemo v kromatografsko kolono s pomočjo dveh 2-ml odmerkov n-heksana (točka 4.2).

Topilo izpuščamo iz kolone tako dolgo, da doseže 1 mm nad zgornjim robom absorbenta. Nadalje spiramo z n-heksanom/etilnim etrom (99:1) in zberemo 220 ml pri pretoku približno 15 kapljic vsakih 10 sekund. (Ta frakcija vsebuje metilne in etilne estre ter voske). (opomba 4) (opomba 5).

| Opomba 4: | Vsak dan je treba pripraviti svežo mešanico n-heksana/etilnega etra (99:1). |
| --- | --- |

Opomba 4:

Vsak dan je treba pripraviti svežo mešanico n-heksana/etilnega etra (99:1).

| Opomba 5: | Za opazovanje pravilnega eluiranja voskov lahko vzorcu v raztopini dodamo 100 μl 1-odstotnega sudana I v elucijski mešanici.
  Barvilo ima vmesno retencijo med voski in trigliceridi. Zato je treba elucijo suspendirati, ko obarvanje doseže dno kromatografske kolone, ker so se eluirali vsi voski. |
| --- | --- |

Opomba 5:

Za opazovanje pravilnega eluiranja voskov lahko vzorcu v raztopini dodamo 100 μl 1-odstotnega sudana I v elucijski mešanici.

Barvilo ima vmesno retencijo med voski in trigliceridi. Zato je treba elucijo suspendirati, ko obarvanje doseže dno kromatografske kolone, ker so se eluirali vsi voski.

Iz tako dobljene frakcije na rotavaporju odparimo skoraj vse topilo. Preostala 2 ml odstranimo s pomočjo blagega toka dušika. Zbrano frakcijo, ki vsebuje metilne in etilne estre, razredčimo z 2 do 4 ml n-heptana ali izo-oktana.

5.2.   Plinsko kromatografska analiza

5.2.1.   Postopek

Kolono pritrdimo na plinski kromatograf (točka 3.3), in sicer vstopni del na injektor, izhodnega pa na detektor. Preverimo plinski kromatograf (plinske povezave, pravilno delovanje detektorja in rekorderja itd.).

Če kolono uporabljamo prvič, jo je priporočljivo kondicionirati. Pri majhnem pretoku plina skozi kolono vključimo plinski kromatograf. Postopoma segrevamo, tako da po približno 4 urah dosežemo temperaturo 350 °C.

Pri tej temperaturi kolono kondicioniramo vsaj 2 uri, nato uravnamo instrument v skladu s pogoji delovanja (uravnamo pretok plina, prižgemo plamen, povežemo z elektronskim rekorderjem (točka 3.3.4), naravnamo delovno temperaturo peči, naravnamo detektor itd.). Pri občutljivosti, ki je vsaj dvakrat večja od delovne, posnamemo bazno linijo. Le-ta mora biti linearna, brez vrhov in brez kakršnih koli odstopanj.

Negativno premočrtni odklon kaže na slabo tesnjenje med kolono in instrumentom, pozitiven odklon pa na slabo kondicionirano kolono.

5.2.2.   Izbira delovnih pogojev za voske ter metilne in etilne estre (opomba 6).

Splošni delovni pogoji, ki jih je treba upoštevati, so naslednji:

—   Temperatura kolone: 20 °C/min 5 °C/min

80 °C najprej (1′) Image 140 °C Image 335 °C (20)

—   Temperatura detektorja: 350 °C.

—   Brizg: 1 μl raztopine (2–4 ml) n-heptana.

—   Nosilni plin: helij ali vodik z optimalno linearno hitrostjo izbranega plina (glej Dodatek A).

—   Občutljivost instrumenta: primerna za izpolnjevanje zgoraj navedenih pogojev.

| Opomba 6: | Zaradi visoke končne temperature je pozitivni odklon dovoljen, a ne sme preseči 10 % polne vrednosti skale. |
| --- | --- |

Opomba 6:

Zaradi visoke končne temperature je pozitivni odklon dovoljen, a ne sme preseči 10 % polne vrednosti skale.

Te pogoje lahko spremenimo, da bi zadostili značilnostim kolone in plinskega kromatografa, ločili vse voske ter metilne in etilne estre maščobnih kislin ter dosegli zadovoljivo najvišjo separacijo (glej slike 2, 3 in 4) in retencijski čas, ki za interni standard lauril arahidata znaša 18 ± 3 minute. Najznačilnejši vrh voskov mora biti najmanj 60 % od spodnjega dela skale, interni standard metilnega heptadekanoata za metilne in etilne estre pa mora doseči polno vrednost skale.

Vrhove integracijskih parametrov moramo določiti na tak način, da bomo dobili pravilno vrednotenje zadevnih površin vrhov.

5.3.   Izvedba analize

Z 10-μl mikrobrizgalko vzamemo 10 μl raztopine; bat potegnemo nazaj, da se igla izprazni. Iglo vbodemo v injektor in po eni ali dveh sekundah hitro vbrizgnemo. Iglo po približno petih sekundah nežno izvlečemo.

Kromatogram snemamo, dokler ne eluirajo vsi voski oziroma stigmastadieni, odvisno od frakcije, ki jo analiziramo.

Bazna linija mora ves čas izpolnjevati zahtevane pogoje.

5.4.   Identifikacija vrhov

Vrhove identificiramo s pomočjo retencijskih časov s primerjavo med mešanicami voskov z znanimi retencijskimi časi, ki so bili analizirani pri istih pogojih. Alkilni estri se določijo iz mešanic metilnih in etilnih estrov glavnih maščobnih kislin v oljčnih oljih (palmitinskih in oleinskih).

Slika 1 prikazuje kromatogram voskov deviškega oljčnega olja. Sliki 2 in 3 prikazujeta kromatograma dveh ekstra deviških oljčnih olj v prodaji, od katerih eno vsebuje metilne in etilne estre, drugo pa ne. Slika 4 prikazuje kromatogram za ekstra deviško oljčno olje najvišje kakovosti in isto olje, mešano z 20 % razdišavljenega olja.

5.5.   Kvantitativna analiza voskov

S pomočjo integratorja določimo površine vrhov alifatskih estrov od C40 do C46 in površino vrhov internega standarda lauril arahidata.

Skupno vsebnost voskov določimo z dodajanjem vsakega voska posebej v mg/kg maščobe, kot sledi:

Formula

kjer je:

| Ax | = | površina vrha za posamezni ester z računalniškim preštevanjem; |
| --- | --- | --- |
| As | = | površina vrha za interni standard lauril arahidata ester z računalniškim preštevanjem; |
| ms | = | masa dodanega internega standarda lauril arahidata, v miligramih; |
| m | = | masa vzorca za določanje, v gramih. |

Ax

=

površina vrha za posamezni ester z računalniškim preštevanjem;

As

=

površina vrha za interni standard lauril arahidata ester z računalniškim preštevanjem;

ms

=

masa dodanega internega standarda lauril arahidata, v miligramih;

m

=

masa vzorca za določanje, v gramih.

5.5.1.   Kvantitativna analiza metilnih in etilnih estrov

S pomočjo integratorja določimo površine vrhov internega standarda metil heptadekanoata, maščobnih kislin metilnih estrov C16 in C18 ter maščobnih kislin etilnih estrov C16 in C18.

Določimo vsebnost vsakega alkilnega estra v mg/kg maščobe, kot sledi

Formula

kjer je:

| Ax | = | površina vrha za posamezni ester C16 in C18 z računalniškim preštevanjem; |
| --- | --- | --- |
| As | = | površina vrha za interni standard metil heptadekanoata z računalniškim preštevanjem; |
| ms | = | masa dodanega internega standarda metil heptadekanoata, v miligramih; |
| m | = | masa vzorca za določanje, v gramih. |

Ax

=

površina vrha za posamezni ester C16 in C18 z računalniškim preštevanjem;

As

=

površina vrha za interni standard metil heptadekanoata z računalniškim preštevanjem;

ms

=

masa dodanega internega standarda metil heptadekanoata, v miligramih;

m

=

masa vzorca za določanje, v gramih.

6.   PODAJANJE REZULTATOV

Podamo vsoto vsebnosti različnih voskov od C40 do C46 (opomba 7) v miligramih na kilogram maščobe.

Podamo vsoto vsebnosti metilnih estrov in etilnih estrov od C16 do C18 ter vsoto obeh skupaj.

Rezultate izrazimo do najbližjega mg/kg.

| Opomba 7: | Spojine, ki jih je treba količinsko določiti, se nanašajo na vrhove s sodim številom ogljikovih atomov med estri C40 do C46, tako kot je to prikazano na primeru kromatograma voskov oljčnega olja v priloženi sliki. Za namene določanja se v primeru, da je ester C46 razdeljen, priporoča, da se analizira voskova frakcija olja iz oljčnih tropin, pri čemer je vrh C46 razločen, ker je jasno prevladuje. |
| --- | --- |

Opomba 7:

Spojine, ki jih je treba količinsko določiti, se nanašajo na vrhove s sodim številom ogljikovih atomov med estri C40 do C46, tako kot je to prikazano na primeru kromatograma voskov oljčnega olja v priloženi sliki. Za namene določanja se v primeru, da je ester C46 razdeljen, priporoča, da se analizira voskova frakcija olja iz oljčnih tropin, pri čemer je vrh C46 razločen, ker je jasno prevladuje.

Podamo razmerje med etilnimi estri in metilnimi estri.

Slika 1

Primer plinskega kromatograma voskove frakcije oljčnega olja
   (1)

Image

Slika 2

Metilni estri, etilni estri in voski v deviškem oljčnem olju

Image

Slika 3

Metilni estri, etilni estri in voski v ekstra deviškem oljčnem olju

Image

Slika 4

Del kromatograma za ekstra deviško oljčno olje in isto olje, mešano z razdišavljenim oljem

Image

Dodatek A

Določitev linearne hitrosti plina

V plinski kromatograf, ki je naravnan na delovne pogoje, vbrizgnemo 1:3 μl metana (propana). Merimo čas, ki ga plin potrebuje za pot skozi kolono od trenutka vbrizga do trenutka, ko se pojavi vrh (tM).

Linearna hitrost v cm/s je podana z L/tM, pri čemer je L dolžina kolone v centimetrih in tM izmerjeni čas v sekundah.

---

(1)  Po eluciji sterolnih estrov kromatogram ne sme imeti izpostavljenih vrhov (trigliceroli).

1

---

| 27.1.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 23/15 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 23/15

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 62/2011

z dne 26. januarja 2011

o izključitvi podrazdelkov ICES 27 in 28.2 iz nekaterih omejitev ribolovnega napora za leto 2011 v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1098/2007 o vzpostavitvi večletnega načrta za staleže trske v Baltskem morju in ribištvo, ki izkorišča te staleže

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1098/2007 z dne 18. septembra 2007 o vzpostavitvi večletnega načrta za staleže trske v Baltskem morju in ribištvo, ki izkorišča te staleže, o spremembi Uredbe (EGS) št. 2847/93 in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 779/97 (1) ter zlasti člena 29(2) Uredbe,

ob upoštevanju poročil, ki so jih predložile Danska, Estonija, Finska, Nemčija, Latvija, Litva, Poljska in Švedska,

ob upoštevanju mnenja Znanstvenega, tehničnega in gospodarskega odbora za ribištvo (STECF),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Omejitve ribolovnega napora za staleže trske v Baltskem morju so določene v Uredbi (ES) št. 1098/2007. |
| --- | --- |

(1)

Omejitve ribolovnega napora za staleže trske v Baltskem morju so določene v Uredbi (ES) št. 1098/2007.

| (2) | Omejitve ribolovnega napora v Baltskem morju za leto 2011 so bile določene na podlagi Uredbe (ES) št. 1098/2007 in Priloge II k Uredbi Sveta (EU) št. 1124/2010 z dne 29. novembra 2010 o določitvi ribolovnih možnosti za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se za leto 2011 uporabljajo v Baltskem morju (2). |
| --- | --- |

(2)

Omejitve ribolovnega napora v Baltskem morju za leto 2011 so bile določene na podlagi Uredbe (ES) št. 1098/2007 in Priloge II k Uredbi Sveta (EU) št. 1124/2010 z dne 29. novembra 2010 o določitvi ribolovnih možnosti za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se za leto 2011 uporabljajo v Baltskem morju (2).

| (3) | Komisija lahko v skladu s členom 29(2) Uredbe (ES) št. 1098/2007 izključi podrazdelka 27 in 28.2 iz nekaterih omejitev ribolovnega napora, če so ulovi trske pod mejno vrednostjo, določeno v zadnjem poročevalnem obdobju. |
| --- | --- |

(3)

Komisija lahko v skladu s členom 29(2) Uredbe (ES) št. 1098/2007 izključi podrazdelka 27 in 28.2 iz nekaterih omejitev ribolovnega napora, če so ulovi trske pod mejno vrednostjo, določeno v zadnjem poročevalnem obdobju.

| (4) | Ob upoštevanju poročil, ki so jih predložile države članice, in mnenja odbora (STECF) je treba podrazdelka 27 in 28.2 v letu 2011 izključiti iz navedenih omejitev ribolovnega napora. |
| --- | --- |

(4)

Ob upoštevanju poročil, ki so jih predložile države članice, in mnenja odbora (STECF) je treba podrazdelka 27 in 28.2 v letu 2011 izključiti iz navedenih omejitev ribolovnega napora.

| (5) | Uredba (ES) št. 1124/2010 se uporablja od 1. januarja 2011. Da bi zagotovili skladnost z navedeno uredbo, je to uredbo treba uporabljati retroaktivno od navedenega datuma. |
| --- | --- |

(5)

Uredba (ES) št. 1124/2010 se uporablja od 1. januarja 2011. Da bi zagotovili skladnost z navedeno uredbo, je to uredbo treba uporabljati retroaktivno od navedenega datuma.

| (6) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za ribištvo in ribogojstvo – |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za ribištvo in ribogojstvo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Člen 8(1)(b), (3), (4) in (5) Uredbe (ES) št. 1098/2007 se v letu 2011 ne uporablja za podrazdelka ICES 27 in 28.2.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2011.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 26. januarja 2011

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 248, 22.9.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 318, 4.12.2010, str. 1.

2

---

| 27.1.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 23/16 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 23/16

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 63/2011

z dne 26. januarja 2011

o določitvi podrobnih pravil za uporabo odstopanja od cilja za specifične emisije CO2 v skladu s členom 11 Uredbe (ES) št. 443/2009 Evropskega parlamenta in Sveta

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 443/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o določitvi standardov emisijskih vrednosti za nove osebne avtomobile kot del celostnega pristopa Skupnosti za zmanjšanje emisij CO2 iz lahkih tovornih vozil (1) in zlasti člena 11(8) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 11 Uredbe (ES) št. 443/2009 lahko mali proizvajalci in ozko specializirani proizvajalci zaprosijo za alternativne cilje za zmanjšanje emisij, ki ustrezajo potencialu zmanjšanja vozil zadevnega proizvajalca za zmanjšanje njihovih specifičnih emisij CO2 ter v skladu z značilnostmi trga za zadevni tip avtomobila. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 11 Uredbe (ES) št. 443/2009 lahko mali proizvajalci in ozko specializirani proizvajalci zaprosijo za alternativne cilje za zmanjšanje emisij, ki ustrezajo potencialu zmanjšanja vozil zadevnega proizvajalca za zmanjšanje njihovih specifičnih emisij CO2 ter v skladu z značilnostmi trga za zadevni tip avtomobila.

| (2) | Pri določanju potenciala zmanjšanja malega proizvajalca je treba oceniti gospodarski in tehnološki potencial vlagatelja. V ta namen mora vlagatelj predložiti natančne informacije o svojih gospodarskih dejavnostih ter informacije o tehnologijah za zmanjšanje CO2, ki jih uporablja v avtomobilih. Zahtevane informacije vključujejo podatke, ki so že na voljo vlagatelju in ne predstavljajo dodatne upravne obremenitve. |
| --- | --- |

(2)

Pri določanju potenciala zmanjšanja malega proizvajalca je treba oceniti gospodarski in tehnološki potencial vlagatelja. V ta namen mora vlagatelj predložiti natančne informacije o svojih gospodarskih dejavnostih ter informacije o tehnologijah za zmanjšanje CO2, ki jih uporablja v avtomobilih. Zahtevane informacije vključujejo podatke, ki so že na voljo vlagatelju in ne predstavljajo dodatne upravne obremenitve.

| (3) | Da se zagotovi skladnost med ciljem zmanjšanja, ki se zahteva od malih in ozko specializiranih proizvajalcev, ter da se prepreči oškodovanje malih proizvajalcev, ki so zmanjšali svoje povprečne specifične emisije CO2 pred letom 2012, je treba cilje za specifične emisije CO2 za te proizvajalce primerjati z njihovo osnovo za povprečne specifične emisije CO2 v letu 2007. Kadar ti podatki ne obstajajo, je treba cilj primerjati s povprečnimi specifičnimi emisijami CO2 v koledarskem letu, ki je najbližje letu 2007. |
| --- | --- |

(3)

Da se zagotovi skladnost med ciljem zmanjšanja, ki se zahteva od malih in ozko specializiranih proizvajalcev, ter da se prepreči oškodovanje malih proizvajalcev, ki so zmanjšali svoje povprečne specifične emisije CO2 pred letom 2012, je treba cilje za specifične emisije CO2 za te proizvajalce primerjati z njihovo osnovo za povprečne specifične emisije CO2 v letu 2007. Kadar ti podatki ne obstajajo, je treba cilj primerjati s povprečnimi specifičnimi emisijami CO2 v koledarskem letu, ki je najbližje letu 2007.

| (4) | Da bi upoštevali omejeno ponudbo proizvodov nekaterih malih proizvajalcev in posledično omejene možnosti za razporeditev prizadevanja za zmanjšanje emisij vozil, je treba vlagatelju omogočiti, da izbira med enoletnimi cilji za specifične emisije za obdobje odstopanja ali različnimi letnimi cilji, ki ob koncu obdobja odstopanja zagotavljajo zmanjšanje glede na osnovo iz leta 2007. |
| --- | --- |

(4)

Da bi upoštevali omejeno ponudbo proizvodov nekaterih malih proizvajalcev in posledično omejene možnosti za razporeditev prizadevanja za zmanjšanje emisij vozil, je treba vlagatelju omogočiti, da izbira med enoletnimi cilji za specifične emisije za obdobje odstopanja ali različnimi letnimi cilji, ki ob koncu obdobja odstopanja zagotavljajo zmanjšanje glede na osnovo iz leta 2007.

| (5) | Člen 11(4) Uredbe (ES) št. 443/2009 dopušča nekaterim ozko specializiranim proizvajalcem, da izkoristijo alternativni cilj za specifične emisije, ki je za 25 % nižji od povprečnih specifičnih emisij CO2 v letu 2007. Določiti je treba ustrezen cilj za specifične emisije na podlagi najboljših razpoložljivih tehnologij za zmanjšanje CO2 v letu 2007, kadar za leto 2007 ni podatkov o povprečnih specifičnih emisijah CO2 proizvajalca. Delež maksimalne moči na maso vozila je treba uporabiti za razlikovanje različnih tržnih značilnosti za avtomobile določene mase za določitev najboljših razpoložljivih tehnologij za zmanjšanje emisij CO2. |
| --- | --- |

(5)

Člen 11(4) Uredbe (ES) št. 443/2009 dopušča nekaterim ozko specializiranim proizvajalcem, da izkoristijo alternativni cilj za specifične emisije, ki je za 25 % nižji od povprečnih specifičnih emisij CO2 v letu 2007. Določiti je treba ustrezen cilj za specifične emisije na podlagi najboljših razpoložljivih tehnologij za zmanjšanje CO2 v letu 2007, kadar za leto 2007 ni podatkov o povprečnih specifičnih emisijah CO2 proizvajalca. Delež maksimalne moči na maso vozila je treba uporabiti za razlikovanje različnih tržnih značilnosti za avtomobile določene mase za določitev najboljših razpoložljivih tehnologij za zmanjšanje emisij CO2.

| (6) | Da bi malim in ozko specializiranim proizvajalcev zagotovili jasno osnovo, ki se uporabi za določitev ciljev za specifične emisije, je treba pripraviti seznam proizvajalcev in njihovih povprečnih specifičnih emisij CO2 v Uniji v letu 2007, in sicer po uradnem posvetovanju z državami članicami in glavnimi interesnimi skupinami, vključno z združenji evropskih (ACEA), japonskih (JAMA) in korejskih (KAMA) avtomobilskih proizvajalcev ter evropskim združenjem malih proizvajalcev (ESCA). |
| --- | --- |

(6)

Da bi malim in ozko specializiranim proizvajalcev zagotovili jasno osnovo, ki se uporabi za določitev ciljev za specifične emisije, je treba pripraviti seznam proizvajalcev in njihovih povprečnih specifičnih emisij CO2 v Uniji v letu 2007, in sicer po uradnem posvetovanju z državami članicami in glavnimi interesnimi skupinami, vključno z združenji evropskih (ACEA), japonskih (JAMA) in korejskih (KAMA) avtomobilskih proizvajalcev ter evropskim združenjem malih proizvajalcev (ESCA).

| (7) | Nekaterih podatkov, ki so vključeni v zahtevek za odstopanja, se ne sme javno objaviti, če bi njihovo razkritje ogrozilo zaščito komercialnih interesov, kar predvsem velja za informacije proizvajalca o načrtovanju proizvoda, pričakovane stroške in vpliv na dobičkonosnost podjetja. Sklepe, s katerimi se odobrijo odstopanja, bo Komisija objavila na internetu. |
| --- | --- |

(7)

Nekaterih podatkov, ki so vključeni v zahtevek za odstopanja, se ne sme javno objaviti, če bi njihovo razkritje ogrozilo zaščito komercialnih interesov, kar predvsem velja za informacije proizvajalca o načrtovanju proizvoda, pričakovane stroške in vpliv na dobičkonosnost podjetja. Sklepe, s katerimi se odobrijo odstopanja, bo Komisija objavila na internetu.

| (8) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem odbora za podnebne spremembe, ustanovljenim s členom 9 Odločbe št. 280/2004/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2) – |
| --- | --- |

(8)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem odbora za podnebne spremembe, ustanovljenim s členom 9 Odločbe št. 280/2004/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2) –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Vsebina

Ta uredba določa podatke, ki jih morajo zagotoviti proizvajalci v dokaz, da so pogoji za odstopanje v skladu s členom 11(1) ali 11(4) Uredbe (ES) št. 443/2009 izpolnjeni.

Člen 2

Opredelitev pojmov

Poleg ustreznih opredelitev iz členov 2 in 3 Uredbe (ES) št. 443/2009 se uporabljajo naslednje opredelitve:

| (a) | „vlagatelj“ je proizvajalec v smislu člena 11(1) ali 11(4) Uredbe (ES) št. 443/2009; |
| --- | --- |

(a)

„vlagatelj“ je proizvajalec v smislu člena 11(1) ali 11(4) Uredbe (ES) št. 443/2009;

| (b) | „značilnosti vozila“ so lastnosti vozila, vključno z maso, njegovimi specifičnimi emisijami CO2, številom sedežev, zmogljivostjo motorja, razmerjem med močjo in maso ter najvišjo hitrostjo; |
| --- | --- |

(b)

„značilnosti vozila“ so lastnosti vozila, vključno z maso, njegovimi specifičnimi emisijami CO2, številom sedežev, zmogljivostjo motorja, razmerjem med močjo in maso ter najvišjo hitrostjo;

| (c) | „značilnosti trga“ so podatki o značilnostih vozila ter imena in razpon cen avtomobilov, ki so neposredno konkurenčni vozilom, za katere se zaprosi za odstopanje; |
| --- | --- |

(c)

„značilnosti trga“ so podatki o značilnostih vozila ter imena in razpon cen avtomobilov, ki so neposredno konkurenčni vozilom, za katere se zaprosi za odstopanje;

| (d) | „lastna proizvodna zmogljivost“ pomeni obrat, kjer se vozila proizvajajo ali sestavljajo in ki ga uporablja zgolj vlagatelj za proizvodnjo ali sestavljanje novih osebnih vozil izključno za zadevnega proizvajalca ter, po potrebi, osebnih vozil za izvoz; |
| --- | --- |

(d)

„lastna proizvodna zmogljivost“ pomeni obrat, kjer se vozila proizvajajo ali sestavljajo in ki ga uporablja zgolj vlagatelj za proizvodnjo ali sestavljanje novih osebnih vozil izključno za zadevnega proizvajalca ter, po potrebi, osebnih vozil za izvoz;

| (e) | „lastni oblikovalni center“ pomeni obrat, v katerem se oblikuje in razvije celotno vozilo ter je pod nadzorom vlagatelja in v njegovi izključni uporabi. |
| --- | --- |

(e)

„lastni oblikovalni center“ pomeni obrat, v katerem se oblikuje in razvije celotno vozilo ter je pod nadzorom vlagatelja in v njegovi izključni uporabi.

Člen 3

Zahtevek za odstopanje v skladu s členom 11(1) in (4) Uredbe (ES) št. 443/2009

1.   Zahtevek za odstopanje v skladu s členom 11(1) Uredbe (ES) št. 443/2009 predloži vlagatelj v obliki, ki je določena v Prilogi I k tej uredbi ter vključuje podatke iz člena 4(1) in člena 5 te uredbe.

2.   Zahtevek za odstopanje v skladu s členom 11(4) Uredbe (ES) št. 443/2009 predloži vlagatelj v obliki, ki je določena v Prilogi II k tej uredbi ter vključuje podatke iz člena 4(2) in člena 6 te uredbe.

Člen 4

Podatki o merilih za upravičenost

1.   Vlagatelj navede naslednje podatke o merilih za upravičenost:

| (a) | podatki o lastniški strukturi proizvajalca ali skupine povezanih proizvajalcev, skupaj z zadevno izjavo iz Priloge III; |
| --- | --- |

(a)

podatki o lastniški strukturi proizvajalca ali skupine povezanih proizvajalcev, skupaj z zadevno izjavo iz Priloge III;

| (b) | za proizvajalca, ki zaprosi za odstopanje v skladu s členom 11(1) Uredbe (ES) št. 443/2009, ali skupino povezanih proizvajalcev v skladu s členom 11(1)(b) navedene uredbe ali za člana skupine povezanih proizvajalcev v skladu s členom 11(1)(c) navedene uredbe število osebnih vozil, ki so bila uradno registrirana v Uniji v treh koledarskih letih pred datumom zahtevka, ali, kadar ta podatek ni na voljo, eno od naslednjega:






  — | oceno, na podlagi preverljivih podatkov, števila avtomobilov, registriranih v obdobju iz točke (b), za katere je odgovoren vlagatelj, |
| --- | --- | --- |

(b)

za proizvajalca, ki zaprosi za odstopanje v skladu s členom 11(1) Uredbe (ES) št. 443/2009, ali skupino povezanih proizvajalcev v skladu s členom 11(1)(b) navedene uredbe ali za člana skupine povezanih proizvajalcev v skladu s členom 11(1)(c) navedene uredbe število osebnih vozil, ki so bila uradno registrirana v Uniji v treh koledarskih letih pred datumom zahtevka, ali, kadar ta podatek ni na voljo, eno od naslednjega:

—

oceno, na podlagi preverljivih podatkov, števila avtomobilov, registriranih v obdobju iz točke (b), za katere je odgovoren vlagatelj,

| — | če za obdobje iz točke (b) ni bil registriran noben avtomobil, se navede število avtomobilov, registriranih v zadnjem koledarskem letu, za katerega so ti podatki na voljo. |
| --- | --- |

—

če za obdobje iz točke (b) ni bil registriran noben avtomobil, se navede število avtomobilov, registriranih v zadnjem koledarskem letu, za katerega so ti podatki na voljo.

2.   Vlagatelj, ki zaprosi za odstopanje v skladu s členom 11(4) Uredbe (ES) št. 443/2009 zagotovi podatke iz točke (b) odstavka 1 tega člena le za koledarsko leto pred datumom zahtevka.

Člen 5

Cilji za specifične emisije in potencial za zmanjšanje v skladu s členom 11(2) Uredbe (ES) št. 443/2009

1.   Vlagatelj predloži podatke o povprečnih specifičnih emisijah CO2 za svoja osebna vozila, registrirana v letu 2007, razen če so povprečne specifične emisije CO2 za navedeno leto vključene v Prilogo IV k tej uredbi. Kadar ti podatki niso na voljo, vlagatelj predloži podatke o povprečnih specifičnih emisijah CO2 za svoja osebna vozila, registrirana v naslednjem koledarskem letu, ki je najbližje letu 2007.

2.   Vlagatelj navede naslednje podatke o svoji dejavnosti:

| (a) | za koledarsko leto pred datumom zahtevka, število zaposlenih in velikost proizvodnega obrata v kvadratnih metrih; |
| --- | --- |

(a)

za koledarsko leto pred datumom zahtevka, število zaposlenih in velikost proizvodnega obrata v kvadratnih metrih;

| (b) | model delovanja proizvodnega obrata, v katerem je navedeno, katere dejavnosti načrtovanja in proizvodnje opravlja proizvajalec in katere zunanji izvajalci; |
| --- | --- |

(b)

model delovanja proizvodnega obrata, v katerem je navedeno, katere dejavnosti načrtovanja in proizvodnje opravlja proizvajalec in katere zunanji izvajalci;

| (c) | v primeru povezanega podjetja, podatek, ali tehnologijo souporablja več proizvajalcev ter katere dejavnosti izvajajo zunanji izvajalci; |
| --- | --- |

(c)

v primeru povezanega podjetja, podatek, ali tehnologijo souporablja več proizvajalcev ter katere dejavnosti izvajajo zunanji izvajalci;

| (d) | za pet koledarskih let pred datumom zahtevka, obseg prodaje, letni prihodki od prodaje, neto dobiček, poraba za raziskave in razvoj ter v primeru povezanega podjetja neto prenesena sredstva na matično podjetje; |
| --- | --- |

(d)

za pet koledarskih let pred datumom zahtevka, obseg prodaje, letni prihodki od prodaje, neto dobiček, poraba za raziskave in razvoj ter v primeru povezanega podjetja neto prenesena sredstva na matično podjetje;

| (e) | značilnosti njihovega trga; |
| --- | --- |

(e)

značilnosti njihovega trga;

| (f) | cenik za vse tipe avtomobilov, za katere velja odstopanje v koledarskem letu pred datumom zahtevka, ter pričakovan cenik za avtomobile, ki bodo dani na trg in bo zanje veljalo odstopanje. |
| --- | --- |

(f)

cenik za vse tipe avtomobilov, za katere velja odstopanje v koledarskem letu pred datumom zahtevka, ter pričakovan cenik za avtomobile, ki bodo dani na trg in bo zanje veljalo odstopanje.

Kadar zahtevek predloži proizvajalec, ki je odgovoren za več kot 100 avtomobilov na leto, se podatkom iz točke (d) priložijo uradni potrjeni računi ali jih potrdi neodvisni revizor.

3.   Vlagatelj navede naslednje podatke o svojem tehnološkem potencialu:

| (a) | seznam tehnologij za zmanjšanje emisij CO2, ki jih uporablja v osebnih avtomobilih, ki so bili dani na trg leta 2007, ali, kadar ti podatki niso na voljo, za naslednje leto, ki je najbližje letu 2007, ali v primeru proizvajalcev, ki načrtujejo vstop na trg, za leto, ko začne veljati odstopanje; |
| --- | --- |

(a)

seznam tehnologij za zmanjšanje emisij CO2, ki jih uporablja v osebnih avtomobilih, ki so bili dani na trg leta 2007, ali, kadar ti podatki niso na voljo, za naslednje leto, ki je najbližje letu 2007, ali v primeru proizvajalcev, ki načrtujejo vstop na trg, za leto, ko začne veljati odstopanje;

| (b) | seznam tehnologij za zmanjšanje emisij CO2, ki se uporabljajo v osebnih avtomobilih v okviru programa za zmanjšanje, ter dodatni stroški teh tehnologij za vsak tip vozila, za katerega velja zahtevek za odstopanje. |
| --- | --- |

(b)

seznam tehnologij za zmanjšanje emisij CO2, ki se uporabljajo v osebnih avtomobilih v okviru programa za zmanjšanje, ter dodatni stroški teh tehnologij za vsak tip vozila, za katerega velja zahtevek za odstopanje.

4.   Vlagatelj v skladu s svojim potencialom zmanjšanja predlaga cilje za specifične emisije za obdobje odstopanja. Vlagatelj lahko predlaga letne cilje za specifične emisije.

Cilji za specifične emisije ali letni cilji za specifične emisije se določijo, da se povprečne specifične emisije od izteku obdobja odstopanja zmanjšajo v primerjavi s povprečnimi specifičnimi emisijami CO2 iz odstavka 1.

5.   Ciljem za specifične emisije ali letnim ciljem za specifične emisije, ki jih predlaga vlagatelj v skladu s členom 11(2)(d) Uredbe (ES) št. 443/2009, se priloži program za zmanjšanje specifičnih emisij CO2 novih vozil.

Program za zmanjšanje določa naslednje:

| (a) | časovni razpored za uvedbo tehnologij za zmanjšanje CO2 pri vozilih vlagatelja; |
| --- | --- |

(a)

časovni razpored za uvedbo tehnologij za zmanjšanje CO2 pri vozilih vlagatelja;

| (b) | ocenjeno število registracij v Uniji na leto za obdobje odstopanja in pričakovane povprečne specifične emisije CO2 ter povprečno maso; |
| --- | --- |

(b)

ocenjeno število registracij v Uniji na leto za obdobje odstopanja in pričakovane povprečne specifične emisije CO2 ter povprečno maso;

| (c) | v primeru letnih ciljev za specifične emisije, letno zmanjšanje specifičnih emisij CO2 tipov vozil, za katere se uvedejo tehnologije za zmanjšanje CO2. |
| --- | --- |

(c)

v primeru letnih ciljev za specifične emisije, letno zmanjšanje specifičnih emisij CO2 tipov vozil, za katere se uvedejo tehnologije za zmanjšanje CO2.

6.   Združljivost vlagatelja s cilji za specifične emisije ali letnimi cilji za specifične emisije se oceni v skladu s členom 9 Uredbe (ES) št. 443/2009 vsako leto v obdobju odstopanja.

Člen 6

Cilj zmanjšanja za odstopanje v skladu s členom 11(4) Uredbe (ES) št. 443/2009

1.   Vlagatelj predloži podatke o povprečnih specifičnih emisijah CO2 za njegova osebna vozila, registrirana v letu 2007, razen če so povprečne specifične emisije CO2 za navedeno leto vključene v Prilogo IV k tej uredbi.

2.   Cilj zmanjšanja, ki je določen v skladu s členom 11(4) Uredbe (ES) št. 443/2009, se uporabi v zvezi z osnovnimi povprečnimi specifičnimi emisijami CO2, kot so določene v odstavku 1.

3.   Kadar ni podatkov o povprečnih specifičnih emisijah CO2 proizvajalca v letu 2007, vlagatelj predloži informacije o značilnostih vozila za vse tipe avtomobilov, ki jih proizvaja, ter število avtomobilov, ki jih je proizvedel vlagatelj in za katere pričakuje, da bodo registrirana v Uniji v prvem letu odstopanja. Vlagatelj za vse tipe avtomobilov navede, v kateri razred vozil, ki so določeni v Prilogi V, spada posamezen tip.

4.   Cilji za specifične emisije se izračunajo letno na podlagi 25-odstotnega zmanjšanja glede na osnovo za vsak razred vozil iz Priloge V.

Člen 7

Ocena Komisije

1.   Kadar Komisija v devetih mesecih po uradnem prejemu popolnega zahtevka v skladu s členom 11(1) ali členom 11(4) Uredbe (ES) št. 443/2009 ni izdala ugovora, se šteje, da so zahtevani pogoji za uporabo odstopanja izpolnjeni. Če Komisija ugotovi, da je zahtevek nepopoln, lahko zahteva dodatne podatke. Kadar dodatni podatki niso predloženi v roku, določenem v zahtevi, lahko Komisija zavrne zahtevek.

V primeru zavrnitve zaradi nepopolnega zahtevka ali ker Komisija ugotovi, da predlagan cilj za specifične emisije ni v skladu s potencialom vlagatelja za zmanjšanje emisij, lahko vlagatelj vloži dopolnjen ali popravljen zahtevek za odstopanje.

2.   Zahtevki se pošljejo v natisnjeni in elektronski obliki ter se naslovijo na Generalni sekretariat Evropske komisije – Secretariat General of the European Commission, 1049 Brussels, Belgium, z navedbo „Derogation under Regulation (EC) No 443/2009“ (odstopanje po Uredbi (ES) št. 443/2009). Elektronska različica se pošlje v namenski poštni predal, ki je določen v Prilogi I.

3.   Kadar se ugotovi, da so informacije iz zahtevka napačne ali nepravilne, se sklep o odobritvi odstopanja prekliče.

Člen 8

Dostop javnosti do podatkov

1.   Vlagatelj, ki meni, da podatki, ki jih je navedel v zahtevku, ne smejo biti razkriti v skladu s členom 11(9) Uredbe (ES) št. 443/2009, to navede v zahtevku ter utemelji, zakaj bi razkritje ogrozilo varstvo komercialnih interesov vlagatelja, vključno z njegovo intelektualno lastnino.

2.   Izjema od pravice do javnega dostopa do dokumentov iz člena 4(2) Uredbe (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (3) se uporabi za naslednje vrste dokumentov:

| (a) | podrobnosti o programu za zmanjšanje iz člena 5 ter zlasti podrobnosti v zvezi s pripravo portfelja proizvodov proizvajalca; |
| --- | --- |

(a)

podrobnosti o programu za zmanjšanje iz člena 5 ter zlasti podrobnosti v zvezi s pripravo portfelja proizvodov proizvajalca;

| (b) | pričakovani učinki tehnologij za zmanjšanje CO2 na stroške proizvodnje, nabavne cene vozil in dobičkonosnost podjetja. |
| --- | --- |

(b)

pričakovani učinki tehnologij za zmanjšanje CO2 na stroške proizvodnje, nabavne cene vozil in dobičkonosnost podjetja.

Člen 9

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 26. januarja 2011

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 140, 5.6.2009, str. 1.

1

(2)  UL L 49, 19.2.2004, str. 1.

2

(3)  UL L 145, 31.5.2001, str. 43.

3

---

PRILOGA I

Standardni obrazec zahtevka za odstopanje, ki ga vložijo proizvajalci, ki izpolnjujejo merila iz člena 11(1) Uredbe (ES) št. 443/2009

Elektronska različica zahtevka se pošlje na naslednji e-naslov:

EC-CO2-LDV-IMPLEMENTATION@ec.europa.eu

1.   Ime, naslov in kontaktna oseba za proizvajalca ali skupino povezanih proizvajalcev

| Ime proizvajalca | Poštni naslov | Ime kontaktne osebe | E-naslov kontaktne osebe | Telefonska številka kontaktne osebe |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | |

Ime proizvajalca

Poštni naslov

Ime kontaktne osebe

E-naslov kontaktne osebe

Telefonska številka kontaktne osebe

2.   Merila za upravičenost

2.1.   Ali je vlagatelj del skupine povezanih proizvajalcev?

 DA (priloži se izjava iz Priloge III)

 NE

2.2.   Ali je vlagatelj del skupine povezanih proizvajalcev, vendar upravlja lastne proizvodne obrate in oblikovalni center?

 DA (priloži se izjava iz Priloge III, glej točko 2.3)

 NE (glej točko 2.4 in 2.5)

2.3.   Število registracij v Uniji, če zahtevek velja za nepovezanega proizvajalca ali povezanega proizvajalca, ki upravlja lastne proizvodne zmogljivosti in lasten oblikovalni center:

2.3.1.   Uradni podatki za tri koledarska leta pred datumom zahtevka.

| Leto | | | |
| --- | --- | --- | --- |
| Število registracij v EU | | | |

Leto

Število registracij v EU

2.3.2.   Kadar uradni podatki iz točke 2.3.1 niso na voljo za obdobje iz te točke, se navede približna ocena na podlagi preverljivih podatkov.

| Leto | | | |
| --- | --- | --- | --- |
| Število registracij v EU | | | |

Leto

Število registracij v EU

2.3.3.   Kadar podatki iz točk 2.3.1 in 2.3.2 niso na voljo za zadevno obdobje, se navedejo podatki za zadnje koledarsko leto, za katerega so takšni podatki na voljo.

| Leto | |
| --- | --- |
| Število registracij v EU | |

Leto

Število registracij v EU

2.4.   Če zahtevek velja za skupino povezanih proizvajalcev, navedite naslednje:

| Ime proizvajalca | Poštni naslov | Ime kontaktne osebe | E-naslov kontaktne osebe | Telefonska številka kontaktne osebe |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | |

Ime proizvajalca

Poštni naslov

Ime kontaktne osebe

E-naslov kontaktne osebe

Telefonska številka kontaktne osebe

2.5.   Število registracij v Uniji skupine povezanih proizvajalcev, če zahtevek velja za skupino povezanih proizvajalcev in vlagatelj ne upravlja lastne proizvodne zmogljivosti in lastnega oblikovalnega centra

2.5.1.   Uradni podatki za tri koledarska leta pred datumom zahtevka

| Leto | | | |
| --- | --- | --- | --- |
| Število registracij v EU | | | |

Leto

Število registracij v EU

2.5.2.   Kadar uradni podatki iz točke 2.5.1 niso na voljo za obdobje iz te točke, se navede približna ocena na podlagi preverljivih podatkov

| Leto | | | |
| --- | --- | --- | --- |
| Število registracij v EU | | | |

Leto

Število registracij v EU

2.5.3.   Kadar podatki iz točk 2.5.1 in 2.5.2 niso na voljo za zadevno obdobje, se navedejo podatki za zadnje koledarsko leto, za katerega so takšni podatki na voljo

| Leto | |
| --- | --- |
| Število registracij v EU | |

Leto

Število registracij v EU

3.   Zahtevano trajanje odstopanja

| Število koledarskih let (največ 5) | |
| --- | --- |

Število koledarskih let (največ 5)

4.   Predlog cilja za specifične emisije, izračunanega kot povprečje za program vozil v obdobju odstopanja, ali ločenega cilja za specifične emisije v primeru letnih zmanjšanj (v g CO2/km)

| Leto | | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Cilj za povprečne specifične emisije (g CO2/km) | | | | | |

Leto

Cilj za povprečne specifične emisije (g CO2/km)

5.   Specifični podatki podjetja

5.1.   Povprečne specifične emisije CO2 v letu 2007, če niso vključene v Prilogo IV (če niso na voljo, potem za koledarsko leto, najbližje letu 2007)

5.2.   Število zaposlenih v koledarskem letu pred datumom zahtevka

5.3.   Velikost proizvodne zmogljivosti v kvadratnih metrih v koledarskem letu pred letom zahtevka

5.4.   Obseg prodaje za 5 let pred datumom zahtevka

| Leto | | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg prodaje | | | | | |

Leto

Obseg prodaje

5.5.   Letni prihodki od prodaje za 5 let pred datumom zahtevka

| Leto | | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prihodki od prodaje | | | | | |

Leto

Prihodki od prodaje

5.6.   Značilnosti trga

Podatke o načrtovanih proizvodih, ki v času zahtevka niso na voljo na trgu, je treba navesti v zaupnem delu tega zahtevka.

| (a) | Značilnosti vozila |
| --- | --- |

(a)

Značilnosti vozila

| (b) | Imena in cenovni razponi neposredno konkurenčnih vozil v letu pred datumom zahtevka |
| --- | --- |

(b)

Imena in cenovni razponi neposredno konkurenčnih vozil v letu pred datumom zahtevka

| (c) | Cenik za vozila, ki bodo vključena v odstopanje v koledarskem letu pred datumom zahtevka ali v letu, ki je najbližje datumu zahtevka |
| --- | --- |

(c)

Cenik za vozila, ki bodo vključena v odstopanje v koledarskem letu pred datumom zahtevka ali v letu, ki je najbližje datumu zahtevka

5.7.   Kratek opis modela delovanja proizvodnega obrata

ZAUPNI DEL ZAHTEVKA

5.8.   Čisti dobiček v petih letih pred datumom zahtevka

| Leto | | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Čisti dobiček | | | | | |

Leto

Čisti dobiček

5.9.   Poraba za raziskave in razvoj v petih letih pred datumom zahtevka

| Leto | | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Poraba za R&R | | | | | |

Leto

Poraba za R&R

5.10.   Neto prenesena sredstva na matično podjetje v primeru povezanih podjetij v petih letih pred datumom zahtevka

| Leto | | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Neto prenesena sredstva | | | | | |

Leto

Neto prenesena sredstva

6.   Podrobnosti o osebnih vozilih, ki bodo dana na trg unije in za katera bo odgovoren vlagatelj

6.1.   Značilnosti trga

6.1.1.   Značilnosti vozila

6.1.2.   Imena in cenovni razponi neposredno konkurenčnih vozil v letu pred datumom zahtevka

6.1.3.   Pričakovani cenik vozil, za katera bo veljalo odstopanje

7.   Tehnološki potencial vlagatelja

7.1.   Seznam tehnologij za zmanjševanje CO2, ki so se uporabile v vozilih vlagatelja v letu 2007.

7.2.   Kadar seznam iz točke 7.1 ni na voljo, se predloži seznam za leto, ki je najbližje letu 2007.

7.3.   Če vlagatelji načrtujejo vstop na trg Unije, je treba predložiti seznam iz točke 7.1 za prvo leto odstopanja.

8.   Program vlagatelja za zmanjšanje

8.1.   Časovni razpored uporabe tehnologij za zmanjšanje CO2 v vozilih.

8.2.   Pričakovano povprečje proizvedenih vozil v obdobju odstopanja:

8.2.1.   Registracije v Uniji na leto v obdobju odstopanja

8.2.2.   Pričakovana povprečna masa vozil, ki bodo dana na trg Unije

8.2.3.   Pričakovane povprečne specifične emisije CO2 vozil, ki bodo dana na trg Unije

8.3.   Tehnologije za zmanjšanje CO2, ki se bodo uporabile v vozilih vlagatelja, vključenih v program zmanjšanja.

8.4.   Dodatni stroški na tip vozila za tehnologijo, ki se uporabi kot del programa.

8.5.   V primeru letnih ciljev, letno zmanjšanje specifičnih emisij CO2 tipov vozil, za katere se uvedejo tehnologije za zmanjšanje CO2.

---

PRILOGA II

Standardni obrazec zahtevka za odstopanje, ki ga vložijo proizvajalci, ki izpolnjujejo merila iz člena 11(4) Uredbe (ES) št. 443/2009

JAVNI DEL ZAHTEVKA

1.   Ime, naslov in kontaktna oseba za proizvajalca ali skupino povezanih proizvajalcev

| Ime proizvajalca | Poštni naslov | Ime kontaktne osebe | E-naslov kontaktne osebe | Telefonska številka kontaktne osebe |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | |

Ime proizvajalca

Poštni naslov

Ime kontaktne osebe

E-naslov kontaktne osebe

Telefonska številka kontaktne osebe

2.   Merila za upravičenost

2.1.   Ali je vlagatelj del skupine povezanih proizvajalcev?

 DA (priloži se izjava iz Priloge III); glej točko 2.3)

 NE (glej točko 2.2)

2.2.   Število registracij v Uniji, če zahtevek velja za nepovezanega proizvajalca.

2.2.1.   Uradni podatki v zadnjih treh koledarskih letih pred datumom zahtevka.

| Leto | |
| --- | --- |
| Število registracij v EU | |

Leto

Število registracij v EU

2.2.2.   Kadar uradni podatki iz točke 2.2.1 niso na voljo za obdobje iz te točke, se navede približna ocena na podlagi preverljivih podatkov.

| Leto | |
| --- | --- |
| Število registracij v EU | |

Leto

Število registracij v EU

2.2.3.   Kadar podatki iz točk 2.2.1 in 2.2.2 niso na voljo za zadevno obdobje, se navedejo podatki za zadnje koledarsko leto, za katerega so takšni podatki na voljo.

| Leto | |
| --- | --- |
| Število registracij v EU | |

Leto

Število registracij v EU

2.3.   Če zahtevek velja za skupino povezanih proizvajalcev:

2.3.1.   Imena povezanih proizvajalcev.

2.3.2.   Število registracij v Uniji v koledarskem letu pred datumom zahtevka skupine povezanih proizvajalcev.

| Leto | |
| --- | --- |
| Število registracij v EU | |

Leto

Število registracij v EU

2.3.3.   Kadar podatki iz točke 2.3.2 niso na voljo, se navedejo podatki ali ocena na podlagi preverljivih podatkov za zadnje koledarsko leto, za katero so taki podatki na voljo.

| Leto | |
| --- | --- |
| Število registracij v EU | |

Leto

Število registracij v EU

3.   Podrobnosti o osebnih vozilih , za katera je odgovoren vlagatelj

Podatke o načrtovanih proizvodih, ki v času zahtevka niso na voljo na trgu, je treba navesti v zaupnem delu zahtevka.

3.1.   Povprečne specifične emisije CO2 v letu 2007, če niso vključene v Prilogo IV te uredbe.

3.2.   Če podatki za leto 2007 niso na voljo, naslednje:

| (a) | registracije v Uniji ali ocena, ki temelji na preverljivih podatkih, če uradne številke niso na voljo v času zahtevka, v koledarskem letu, ki je najbližje letu 2007; |
| --- | --- |

(a)

registracije v Uniji ali ocena, ki temelji na preverljivih podatkih, če uradne številke niso na voljo v času zahtevka, v koledarskem letu, ki je najbližje letu 2007;

| (b) | značilnosti vozila za vse tipe avtomobilov; |
| --- | --- |

(b)

značilnosti vozila za vse tipe avtomobilov;

| (c) | seznam avtomobilov po razredih vozil, ki so določeni v Prilogi V. |
| --- | --- |

(c)

seznam avtomobilov po razredih vozil, ki so določeni v Prilogi V.

4.   Cilj za specifične emisije pri 25-odstotnem zmanjšanju glede na osnovo iz leta 2007

ZAUPNI DEL ZAHTEVKA

5.   Podrobnosti o osebnih vozilih, ki jih bo dal vlagatelj na trg unije (velja za vlagatelje, ki niso vključeni v prilogo IV)

5.1.   Značilnosti vozila za vse avtomobile.

5.2.   Seznam avtomobilov po razredih vozil, ki so določeni v Prilogi V.

5.3.   Pričakovane registracije vozil v EU v prvem letu odstopanja.

---

PRILOGA III

Standardni obrazec izjave o strukturi lastništva

Člen 11(1)(a) Uredbe (ES) št. 443/2009

Spodaj podpisani izjavljam, da sem zakonito pooblaščen/-a, da zastopam [ime] (proizvajalca), ki zaproša za odstopanje iz člena 11(1) Uredbe (ES) št. 443/2009 in ki ni del skupine povezanih proizvajalcev, kot je opredeljena v členu 3(2) Uredbe. Po mojem najboljšem vedenju je [ime] (proizvajalca) upravičen do odstopanja iz člena 11(1) Uredbe (ES) št. 443/2009 ter so podatki iz zahtevka resnični in pravilni. Priloženi so podatki o strukturi lastništva [ime] (proizvajalca).

| Podpis | Datum |
| --- | --- |
| Direktor [proizvajalec] |

Podpis

Datum

Direktor [proizvajalec]

Člen 11(1)(b) ali 11(4)(a) Uredbe (ES) št. 443/2009

Spodaj podpisani izjavljam, da sem zakonito pooblaščen/-a, da zastopam [ime] (proizvajalca), ki zaproša za odstopanje iz člena 11[(1)] [(4)] (1) Uredbe (ES) št. 443/2009 in ki je del skupine povezanih proizvajalcev, kot je opredeljena v členu 3(2) Uredbe. Po mojem najboljšem vedenju je [ime] (proizvajalca) upravičen do odstopanja iz člena 11[(1)] [(4)] (1) Uredbe (ES) št. 443/2009 ter so podatki iz zahtevka resnični in pravilni. Priloženi so podatki o strukturi lastništva [ime] (proizvajalca).

| Podpis | Datum |
| --- | --- |
| Direktor [proizvajalec] |

Podpis

Datum

Direktor [proizvajalec]

Člen 11(1)(c) Uredbe (ES) št. 443/2009

Spodaj podpisani izjavljam, da sem zakonito pooblaščen/-a, da zastopam [ime] (proizvajalca), ki zaproša za odstopanje iz člena 11 Uredbe (ES) št. 443/2009 in ki je del skupine povezanih proizvajalcev, kot je opredeljena v členu 3(2) Uredbe, vendar upravlja lastne proizvodne zmogljivosti in lastni oblikovalni center, kot je opredeljen v členu 2 Uredbe Komisije (ES) št. 000. Po mojem najboljšem vedenju je [ime] (proizvajalca) upravičen do odstopanja iz člena 11[(1)] Uredbe (ES) št. 443/2009 ter so podatki iz zahtevka resnični in pravilni. Priloženi so podatki o strukturi lastništva [ime] (proizvajalca).

| Podpis | Datum |
| --- | --- |
| Direktor [proizvajalec] |

Podpis

Datum

Direktor [proizvajalec]

---

(1)  Izberite odstavek, ki se uporablja.

---

PRILOGA IV

Seznam povprečnih specifičnih emisij CO2 v letu 2007 na proizvajalca

| Proizvajalec | Povprečne emisije [g/km] |
| --- | --- |
| AIXAM | 164,000 |
| ALPINA | 219,932 |
| AM GENERAL | 357,000 |
| ASTON MARTIN | 377,860 |
| AUDI | 184,752 |
| AUSTIN | 450,000 |
| AUTOMOBILES DANGEL | 153,000 |
| AVTOVAZ | 216,632 |
| BEAUFORD | 208,000 |
| BENTLEY | 411,664 |
| BMW | 171,684 |
| BRABUS | 246,000 |
| BRONTO | 233,000 |
| BUGATTI | 577,667 |
| CATERHAM | 236,088 |
| CHRYSLER | 226,141 |
| CITROEN | 142,536 |
| DACIA | 154,650 |
| DAIHATSU | 153,070 |
| DAIMLER | 182,524 |
| DIAMOND | 260,000 |
| DONKERVOORT | 194,000 |
| DR MOTOR COMPANY | 193,048 |
| FERRARI | 434,860 |
| FIAT | 141,496 |
| FORD | 149,343 |
| FUJI HEAVY INDUSTRIES | 219,488 |
| GEELY | 183,000 |
| GENERAL MOTORS | 159,604 |
| GM DAEWOO | 160,071 |
| GUMPERT | 342,000 |
| GWM | 253,480 |
| HC&E | 220,000 |
| HONDA | 157,613 |
| HYUNDAI | 162,046 |
| ISUZU | 176,133 |
| IVECO | 224,770 |
| JAGUAR | 208,219 |
| KIA | 157,239 |
| LAMBORGHINI | 424,087 |
| LAND ROVER | 250,399 |
| LOTUS | 208,399 |
| MAGYAR SUZUKI | 156,280 |
| MASERATI | 354,687 |
| MAZDA | 172,568 |
| MG | 186,801 |
| MICHALAK | 117,000 |
| MICROCAR | 178,000 |
| MITSUBISHI | 174,649 |
| MK SPORTSCARS | 117,000 |
| MORGAN | 202,324 |
| NETHERLANDS CAR | 141,061 |
| NISSAN | 168,408 |
| OPEL | 153,699 |
| OSV | 135,915 |
| PERODUA | 138,135 |
| PEUGEOT | 142,205 |
| PGO | 201,767 |
| PILGRIM | 193,000 |
| PORSCHE | 287,710 |
| PROTON | 155,185 |
| QUADZILLA | 176,000 |
| QUATTRO | 290,774 |
| RENAULT | 146,893 |
| ROLLS ROYCE | 394,526 |
| ROVER | 188,399 |
| RUF | 327,000 |
| SAAB | 190,444 |
| SALVADOR CAETANO | 224,000 |
| SANTANA | 165,965 |
| SEAT | 151,184 |
| SHUANGHUAN | 270,000 |
| SKODA | 149,387 |
| SOVAB | 233,822 |
| SSANGYONG | 223,430 |
| SUZUKI | 166,012 |
| TATA | 168,310 |
| TIGER | 244,000 |
| TOYOTA | 150,634 |
| TVR | 397,500 |
| UAZ | 314,000 |
| VM | 185,000 |
| VOLKSWAGEN | 162,152 |
| VOLVO | 189,616 |
| WIESMANN | 310,000 |

Proizvajalec

Povprečne emisije [g/km]

AIXAM

164,000

ALPINA

219,932

AM GENERAL

357,000

ASTON MARTIN

377,860

AUDI

184,752

AUSTIN

450,000

AUTOMOBILES DANGEL

153,000

AVTOVAZ

216,632

BEAUFORD

208,000

BENTLEY

411,664

BMW

171,684

BRABUS

246,000

BRONTO

233,000

BUGATTI

577,667

CATERHAM

236,088

CHRYSLER

226,141

CITROEN

142,536

DACIA

154,650

DAIHATSU

153,070

DAIMLER

182,524

DIAMOND

260,000

DONKERVOORT

194,000

DR MOTOR COMPANY

193,048

FERRARI

434,860

FIAT

141,496

FORD

149,343

FUJI HEAVY INDUSTRIES

219,488

GEELY

183,000

GENERAL MOTORS

159,604

GM DAEWOO

160,071

GUMPERT

342,000

GWM

253,480

HC&E

220,000

HONDA

157,613

HYUNDAI

162,046

ISUZU

176,133

IVECO

224,770

JAGUAR

208,219

KIA

157,239

LAMBORGHINI

424,087

LAND ROVER

250,399

LOTUS

208,399

MAGYAR SUZUKI

156,280

MASERATI

354,687

MAZDA

172,568

MG

186,801

MICHALAK

117,000

MICROCAR

178,000

MITSUBISHI

174,649

MK SPORTSCARS

117,000

MORGAN

202,324

NETHERLANDS CAR

141,061

NISSAN

168,408

OPEL

153,699

OSV

135,915

PERODUA

138,135

PEUGEOT

142,205

PGO

201,767

PILGRIM

193,000

PORSCHE

287,710

PROTON

155,185

QUADZILLA

176,000

QUATTRO

290,774

RENAULT

146,893

ROLLS ROYCE

394,526

ROVER

188,399

RUF

327,000

SAAB

190,444

SALVADOR CAETANO

224,000

SANTANA

165,965

SEAT

151,184

SHUANGHUAN

270,000

SKODA

149,387

SOVAB

233,822

SSANGYONG

223,430

SUZUKI

166,012

TATA

168,310

TIGER

244,000

TOYOTA

150,634

TVR

397,500

UAZ

314,000

VM

185,000

VOLKSWAGEN

162,152

VOLVO

189,616

WIESMANN

310,000

---

PRILOGA V

Osnovne emisije na podlagi najboljših razpoložljivih tehnologij iz leta 2007 in cilja zmanjšanja specifičnih emisij CO2 za 25 % za vsak razred vozil

| Razred vozila | Razred (1) mase | Moč na razred mase | Osnovne emisije [g/km] | Cilj CO2 [g/km] |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1 | nizka | 108 | 81 |
| 2 | 1 | srednja | 118 | 89 |
| 3 | 1 | visoka | 153 | 115 |
| 4 | 2 | nizka | 119 | 89 |
| 5 | 2 | srednja | 138 | 104 |
| 6 | 2 | visoka | 153 | 115 |
| 7 | 3 | nizka | 121 | 91 |
| 8 | 3 | srednja | 136 | 102 |
| 9 | 3 | visoka | 150 | 113 |
| 10 | 4 | nizka | 131 | 98 |
| 11 | 4 | srednja | 144 | 108 |
| 12 | 4 | visoka | 162 | 122 |
| 13 | 5 | nizka | 147 | 110 |
| 14 | 5 | srednja | 152 | 114 |
| 15 | 5 | visoka | 179 | 134 |

Razred vozila

Razred (1) mase

Moč na razred mase

Osnovne emisije [g/km]

Cilj CO2 [g/km]

1

1

nizka

108

81

2

1

srednja

118

89

3

1

visoka

153

115

4

2

nizka

119

89

5

2

srednja

138

104

6

2

visoka

153

115

7

3

nizka

121

91

8

3

srednja

136

102

9

3

visoka

150

113

10

4

nizka

131

98

11

4

srednja

144

108

12

4

visoka

162

122

13

5

nizka

147

110

14

5

srednja

152

114

15

5

visoka

179

134

| — | Razredi mase ustrezajo naslednjemu (zaokroženo na najbližje celo število):






  Razred mase | Razpon [kg] |
| --- | --- | --- |
| 1 | 0–1 225 kg |
| 2 | 1 226–1 375 kg |
| 3 | 1 376–1 475 kg |
| 4 | 1 476–1 625 kg |
| 5 | 1 626+ kg |

—

Razredi mase ustrezajo naslednjemu (zaokroženo na najbližje celo število):

Razred mase

Razpon [kg]

1

0–1 225 kg

2

1 226–1 375 kg

3

1 376–1 475 kg

4

1 476–1 625 kg

5

1 626+ kg

| — | Razredi moči na maso ustrezajo naslednjemu (zaokroženo na najbližje celo število):






  Razred moči glede na maso | Razpon [W/kg] |
| --- | --- | --- |
| Nizka | 0–65 W/kg |
| Srednja | 66–85 W/kg |
| Velika | 86+ |

—

Razredi moči na maso ustrezajo naslednjemu (zaokroženo na najbližje celo število):

Razred moči glede na maso

Razpon [W/kg]

Nizka

0–65 W/kg

Srednja

66–85 W/kg

Velika

86+

---

(1)  Masa, kakor je opredeljena v Uredbi (ES) 443/2009.

---

| 27.1.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 23/29 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 23/29

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 64/2011

z dne 26. januarja 2011

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1580/2007 z dne 21. decembra 2007 o določitvi izvedbenih pravil za uredbe Sveta (ES) št. 2200/96, (ES) št. 2201/96 in (ES) št. 1182/2007 v sektorju sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 138(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

Uredba (ES) št. 1580/2007 ob uporabi rezultatov večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, v skladu s katerimi Komisija določi pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XV k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 138 Uredbe (ES) št. 1580/2007 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 27. januarja 2011.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 26. januarja 2011

Za Komisijo V imenu predsednika

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 350, 31.12.2007, str. 1.

2

---

PRILOGA

Pavšalne uvozne vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretjih držav (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | JO | 78,3 |
| MA | 59,8 |
| TN | 100,1 |
| TR | 102,1 |
| ZZ | 85,1 |
| 0707 00 05 | EG | 182,1 |
| JO | 84,0 |
| TR | 101,4 |
| ZZ | 122,5 |
| 0709 90 70 | MA | 57,2 |
| TR | 121,1 |
| ZZ | 89,2 |
| 0709 90 80 | EG | 66,7 |
| ZZ | 66,7 |
| 0805 10 20 | AR | 41,5 |
| BR | 41,5 |
| EG | 56,5 |
| MA | 57,1 |
| TN | 75,2 |
| TR | 69,0 |
| ZA | 41,5 |
| ZZ | 54,6 |
| 0805 20 10 | IL | 217,9 |
| MA | 70,8 |
| TR | 79,6 |
| ZZ | 122,8 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 69,9 |
| IL | 67,5 |
| JM | 94,5 |
| MA | 110,1 |
| PK | 51,5 |
| TR | 70,4 |
| ZZ | 77,3 |
| 0805 50 10 | AR | 45,3 |
| TR | 57,2 |
| UY | 45,3 |
| ZZ | 49,3 |
| 0808 10 80 | AR | 78,5 |
| CA | 88,5 |
| CL | 81,7 |
| CN | 90,8 |
| MK | 46,1 |
| NZ | 78,5 |
| US | 137,9 |
| ZZ | 86,0 |
| 0808 20 50 | CN | 48,5 |
| US | 127,1 |
| ZA | 85,5 |
| ZZ | 87,0 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretjih držav (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

JO

78,3

MA

59,8

TN

100,1

TR

102,1

ZZ

85,1

0707 00 05

EG

182,1

JO

84,0

TR

101,4

ZZ

122,5

0709 90 70

MA

57,2

TR

121,1

ZZ

89,2

0709 90 80

EG

66,7

ZZ

66,7

0805 10 20

AR

41,5

BR

41,5

EG

56,5

MA

57,1

TN

75,2

TR

69,0

ZA

41,5

ZZ

54,6

0805 20 10

IL

217,9

MA

70,8

TR

79,6

ZZ

122,8

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

69,9

IL

67,5

JM

94,5

MA

110,1

PK

51,5

TR

70,4

ZZ

77,3

0805 50 10

AR

45,3

TR

57,2

UY

45,3

ZZ

49,3

0808 10 80

AR

78,5

CA

88,5

CL

81,7

CN

90,8

MK

46,1

NZ

78,5

US

137,9

ZZ

86,0

0808 20 50

CN

48,5

US

127,1

ZA

85,5

ZZ

87,0

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

IV Akti, sprejeti pred 1. decembrom 2009 v skladu s Pogodbo ES, Pogodbo EU in Pogodbo Euratom

| 27.1.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 23/31 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 23/31

---

ODLOČBA NADZORNEGA ORGANA EFTE

št. 191/09/COL

z dne 22. aprila 2009

o sedemdeseti spremembi procesnih in materialnih pravil na področju državne pomoči z uvedbo novega poglavja o obravnavanju oslabljenih sredstev v bančnem sektorju EGP

NADZORNI ORGAN EFTE JE (1) –

OB UPOŠTEVANJU Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (2) in zlasti členov 61 do 63 Sporazuma ter Protokola 26 k Sporazumu,

OB UPOŠTEVANJU Sporazuma med državami Efte o ustanovitvi nadzornega organa in sodišča (3) ter zlasti člena 24 in člena 5(2)(b) Sporazuma,

KER v skladu s členom 24 Sporazuma o nadzornem organu in sodišču Nadzorni organ uveljavlja določbe Sporazuma EGP v zvezi z državno pomočjo,

KER Nadzorni organ v skladu s členom 5(2)(b) Sporazuma o nadzornem organu in sodišču izda obvestila ali smernice o zadevah, ki jih obravnava Sporazum EGP, če to izrecno določa navedeni sporazum ali Sporazum o nadzornem organu in sodišču ali če Nadzorni organ meni, da je to potrebno,

OB SKLICEVANJU na procesna in materialna pravila na področju državne pomoči, ki jih je 19. januarja 1994 sprejel Nadzorni organ (4),

KER je Komisija Evropskih skupnosti (v nadaljnjem besedilu: Komisija ES) 25. februarja 2009 sprejela Sporočilo o obravnavanju oslabljenih sredstev v bančnem sektorju Skupnosti (5),

KER je to sporočilo pomembno tudi za Evropski gospodarski prostor,

KER je treba zagotoviti enotno uporabo pravil glede državne pomoči EGP v celotnem Evropskem gospodarskem prostoru,

KER mora v skladu s točko II pod naslovom „SPLOŠNO“ na koncu Priloge XV k Sporazumu EGP Nadzorni organ po posvetovanju s Komisijo sprejeti akte, ki ustrezajo tistim, ki jih je sprejela Evropska komisija,

PO POSVETOVANJU z Evropsko komisijo,

OB SKLICEVANJU na to, da se je Nadzorni organ o tej temi posvetoval z državami Efte v dopisu z dne 9. aprila 2009 –

SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Smernice o državni pomoči se spremenijo z uvedbo novega poglavja o obravnavanju oslabljenih sredstev v bančnem sektorju EGP. Novo poglavje je priloženo tej odločbi.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na Republiko Islandijo, Kneževino Lihtenštajn in Kraljevino Norveško.

Člen 3

Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno.

V Bruslju, 22. aprila 2009

Za Nadzorni organ Efte

Per SANDERUD

Predsednik

Kurt JÄGER

Član kolegija

---

(1)  V nadaljnjem besedilu: Nadzorni organ.

1

(2)  V nadaljnjem besedilu: Sporazum EGP.

2

(3)  V nadaljnjem besedilu: Sporazum o nadzornem organu in sodišču.

3

(4)  Smernice o uporabi in razlagi členov 61 in 62 Sporazuma EGP in člena 1 Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču, ki jih je sprejel in izdal Nadzorni organ 19. januarja 1994, objavljene v
  Uradnem listu Evropske Unije (v nadaljnjem besedilu: UL) L 231, 3.9.1994, str. 1, in Dopolnilu EGP št. 32, 3.9.1994, str. 1. Smernice so bile nazadnje spremenjene 22. aprila 2009. V nadaljnjem besedilu: Smernice o državni pomoči. Posodobljena različica Smernic o državni pomoči je objavljena na spletni strani Nadzornega organa: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/

4

Uradnem listu Evropske Unije

(5)  Objavljeno v UL C 72, 26.3.2009, str. 1.

5

---

PRILOGA

OBRAVNAVANJE OSLABLJENIH SREDSTEV V BANČNEM SEKTORJU EGP
   (1)

1.   Uvod

| (1) | Od sredine leta 2007 delovanje grosističnih posojilnih trgov doživlja velike pretrese. Ti so povzročili pomanjkanje likvidnosti v bančnem sektorju in nepripravljenost bank za dajanje posojil drugim bankam ter širšemu gospodarstvu. V zadnjih osemnajstih mesecih se je položaj na kreditnih trgih še poslabšal, zato se je finančna kriza poglobila, svetovno gospodarstvo pa je zajela huda recesija. |
| --- | --- |

(1)

Od sredine leta 2007 delovanje grosističnih posojilnih trgov doživlja velike pretrese. Ti so povzročili pomanjkanje likvidnosti v bančnem sektorju in nepripravljenost bank za dajanje posojil drugim bankam ter širšemu gospodarstvu. V zadnjih osemnajstih mesecih se je položaj na kreditnih trgih še poslabšal, zato se je finančna kriza poglobila, svetovno gospodarstvo pa je zajela huda recesija.

| (2) | Težko je pričakovati rešitev finančne krize in okrevanje svetovnega gospodarstva, če ne bo zagotovljena stabilnost bančnega sektorja in širšega finančnega sistema. Šele to bo omogočilo povrnitev zaupanja vlagateljev in ponovno normalno kreditno aktivnost bank. Države EGP so zato sprejele ukrepe za podporo stabilnosti svojih bančnih sektorjev in spodbujanje kreditne aktivnosti, zlasti z injekcijami svežega kapitala iz javnih sredstev in dajanjem državnih jamstev za bančna posojila. |
| --- | --- |

(2)

Težko je pričakovati rešitev finančne krize in okrevanje svetovnega gospodarstva, če ne bo zagotovljena stabilnost bančnega sektorja in širšega finančnega sistema. Šele to bo omogočilo povrnitev zaupanja vlagateljev in ponovno normalno kreditno aktivnost bank. Države EGP so zato sprejele ukrepe za podporo stabilnosti svojih bančnih sektorjev in spodbujanje kreditne aktivnosti, zlasti z injekcijami svežega kapitala iz javnih sredstev in dajanjem državnih jamstev za bančna posojila.

| (3) | Več držav EGP je napovedalo, da nameravajo dopolniti svoje obstoječe podporne ukrepe z zagotavljanjem neke vrste finančne pomoči za oslabljena sredstva bank. Te napovedi so ob podobni pobudi v ZDA sprožile širšo razpravo v EGP o prednostih finančne pomoči za oslabljena sredstva kot državnega ukrepa za pomoč bankam. V okviru te razprave so službe Evropske komisije v posvetovanju z Evropsko centralno banko (ECB) pripravile Sporočilo Evropske komisije, ki ustreza temu poglavju Smernic o državni pomoči Nadzornega organa Efte in temelji na priporočilih Eurosistema, izdanih 5. februarja 2009 (glej Prilogo 1). |
| --- | --- |

(3)

Več držav EGP je napovedalo, da nameravajo dopolniti svoje obstoječe podporne ukrepe z zagotavljanjem neke vrste finančne pomoči za oslabljena sredstva bank. Te napovedi so ob podobni pobudi v ZDA sprožile širšo razpravo v EGP o prednostih finančne pomoči za oslabljena sredstva kot državnega ukrepa za pomoč bankam. V okviru te razprave so službe Evropske komisije v posvetovanju z Evropsko centralno banko (ECB) pripravile Sporočilo Evropske komisije, ki ustreza temu poglavju Smernic o državni pomoči Nadzornega organa Efte in temelji na priporočilih Eurosistema, izdanih 5. februarja 2009 (glej Prilogo 1).

| (4) | To poglavje se osredotoča na vprašanja, ki jih morajo obravnavati države Efte pri razmisleku o ukrepih finančne pomoči za oslabljena sredstva, njihovem oblikovanju in izvajanju. V splošnem smislu ta vprašanja vključujejo utemeljitev za uporabo finančne pomoči za oslabljena sredstva, namenjene varovanju finančne stabilnosti in spodbujanju kreditne aktivnosti bank; dolgoročnejše preudarke glede uspešnega poslovanja bančnega sektorja in proračunske vzdržnosti, ki jih je treba upoštevati pri odločanju o ukrepih finančne pomoči za oslabljena sredstva; ter potrebo po skupnem in usklajenem pristopu k finančni pomoči za oslabljena sredstva znotraj EGP, zlasti zato, da se vsem zagotovijo enaki pogoji. V okviru tega pristopa EGP to poglavje daje tudi bolj specifične smernice o uporabi pravil o državni pomoči pri finančni pomoči za oslabljena sredstva, pri čemer se osredotoča na vprašanja, kot so (i) zahteve glede preglednosti in razkritja; (ii) porazdelitev bremena na državo, delničarje in upnike; (iii) uskladitev spodbud za upravičence s cilji javnih politik; (iv) načela za oblikovanje ukrepov finančne pomoči za oslabljena sredstva glede upravičenosti, vrednotenja in upravljanja oslabljenih sredstev ter (v) razmerje med finančno pomočjo za oslabljena sredstva, drugimi državnimi ukrepi pomoči in prestrukturiranjem bank. |
| --- | --- |

(4)

To poglavje se osredotoča na vprašanja, ki jih morajo obravnavati države Efte pri razmisleku o ukrepih finančne pomoči za oslabljena sredstva, njihovem oblikovanju in izvajanju. V splošnem smislu ta vprašanja vključujejo utemeljitev za uporabo finančne pomoči za oslabljena sredstva, namenjene varovanju finančne stabilnosti in spodbujanju kreditne aktivnosti bank; dolgoročnejše preudarke glede uspešnega poslovanja bančnega sektorja in proračunske vzdržnosti, ki jih je treba upoštevati pri odločanju o ukrepih finančne pomoči za oslabljena sredstva; ter potrebo po skupnem in usklajenem pristopu k finančni pomoči za oslabljena sredstva znotraj EGP, zlasti zato, da se vsem zagotovijo enaki pogoji. V okviru tega pristopa EGP to poglavje daje tudi bolj specifične smernice o uporabi pravil o državni pomoči pri finančni pomoči za oslabljena sredstva, pri čemer se osredotoča na vprašanja, kot so (i) zahteve glede preglednosti in razkritja; (ii) porazdelitev bremena na državo, delničarje in upnike; (iii) uskladitev spodbud za upravičence s cilji javnih politik; (iv) načela za oblikovanje ukrepov finančne pomoči za oslabljena sredstva glede upravičenosti, vrednotenja in upravljanja oslabljenih sredstev ter (v) razmerje med finančno pomočjo za oslabljena sredstva, drugimi državnimi ukrepi pomoči in prestrukturiranjem bank.

2.   Finančna pomoč za oslabljena sredstva kot ukrep za varovanje finančne stabilnosti in spodbujanje kreditne aktivnosti bank

| (5) | Kratkoročna cilja ukrepov držav EGP za reševanje krize, napovedanih v letu 2008, sta varovanje finančne stabilnosti in spodbujanje zagotavljanja posojil realnemu gospodarstvu. Za dokončno oceno učinkovitosti teh ukrepov je še prezgodaj, vendar je že jasno, da so odvrnili tveganje finančnega zloma in da podpirajo delovanje pomembnih medbančnih trgov. Po drugi strani so gibanja posojil realnemu gospodarstvu, odkar so bili ukrepi napovedani, neugodna, zadnji statistični podatki pa kažejo na močno upočasnitev rasti posojil (2). V številnih državah EGP so pogosta poročila o pomanjkanju bančnih posojil za podjetja, ki, kot kaže, presega okvire, ki bi jih bilo mogoče pojasniti s cikličnimi dejavniki. |
| --- | --- |

(5)

Kratkoročna cilja ukrepov držav EGP za reševanje krize, napovedanih v letu 2008, sta varovanje finančne stabilnosti in spodbujanje zagotavljanja posojil realnemu gospodarstvu. Za dokončno oceno učinkovitosti teh ukrepov je še prezgodaj, vendar je že jasno, da so odvrnili tveganje finančnega zloma in da podpirajo delovanje pomembnih medbančnih trgov. Po drugi strani so gibanja posojil realnemu gospodarstvu, odkar so bili ukrepi napovedani, neugodna, zadnji statistični podatki pa kažejo na močno upočasnitev rasti posojil (2). V številnih državah EGP so pogosta poročila o pomanjkanju bančnih posojil za podjetja, ki, kot kaže, presega okvire, ki bi jih bilo mogoče pojasniti s cikličnimi dejavniki.

| (6) | Eden od ključnih razlogov za nezadosten tok posojil je negotovost glede vrednotenja oslabljenih posojil in ugotavljanja, katere banke taka sredstva imajo, kar je vir težav v bančnem sektorju že od začetka krize. Negotovost glede vrednotenja sredstev ne le še naprej načenja zaupanje v bančnem sektorju, temveč zmanjšuje tudi učinek do zdaj sprejetih državnih ukrepov pomoči. Tako je na primer dokapitalizacija bank ublažila slabitev sredstev, vendar so banke večino zagotovljenega kapitala uporabile za preprečevanje slabitve sredstev v prihodnosti. Banke so že sprejele ukrepe za rešitev problema oslabljenih sredstev. Opravile so obsežne delne odpise vrednosti sredstev (3), sprejele ukrepe za omejitev preostalih izgub s prerazvrstitvami sredstev v svojih bilancah stanja in postopoma rezervirale dodatni kapital za okrepitev solventnosti. Vendar problem ni bil rešen v zadostnem obsegu, nepričakovano huda gospodarska upočasnitev pa kaže na nadaljnje in obsežnejše poslabšanje kreditne kvalitete bančnih sredstev. |
| --- | --- |

(6)

Eden od ključnih razlogov za nezadosten tok posojil je negotovost glede vrednotenja oslabljenih posojil in ugotavljanja, katere banke taka sredstva imajo, kar je vir težav v bančnem sektorju že od začetka krize. Negotovost glede vrednotenja sredstev ne le še naprej načenja zaupanje v bančnem sektorju, temveč zmanjšuje tudi učinek do zdaj sprejetih državnih ukrepov pomoči. Tako je na primer dokapitalizacija bank ublažila slabitev sredstev, vendar so banke večino zagotovljenega kapitala uporabile za preprečevanje slabitve sredstev v prihodnosti. Banke so že sprejele ukrepe za rešitev problema oslabljenih sredstev. Opravile so obsežne delne odpise vrednosti sredstev (3), sprejele ukrepe za omejitev preostalih izgub s prerazvrstitvami sredstev v svojih bilancah stanja in postopoma rezervirale dodatni kapital za okrepitev solventnosti. Vendar problem ni bil rešen v zadostnem obsegu, nepričakovano huda gospodarska upočasnitev pa kaže na nadaljnje in obsežnejše poslabšanje kreditne kvalitete bančnih sredstev.

| (7) | Finančna pomoč za oslabljena sredstva bi bila neposredno namenjena reševanju problema v zvezi z negotovostjo glede kakovosti bilanc stanja bank in bi tako prispevala k ponovni okrepitvi zaupanja v sektor. Lahko bi pripomogla tudi k izogibanju nevarnosti večkratne dokapitalizacije bank, saj se obseg slabitve sredstev ob vse slabšem položaju v realnem gospodarstvu povečuje. Na podlagi povedanega več držav EGP aktivno razmišlja, da bi zagotovile finančno pomoč za oslabljena sredstva bank kot dopolnilo drugim ukrepom. |
| --- | --- |

(7)

Finančna pomoč za oslabljena sredstva bi bila neposredno namenjena reševanju problema v zvezi z negotovostjo glede kakovosti bilanc stanja bank in bi tako prispevala k ponovni okrepitvi zaupanja v sektor. Lahko bi pripomogla tudi k izogibanju nevarnosti večkratne dokapitalizacije bank, saj se obseg slabitve sredstev ob vse slabšem položaju v realnem gospodarstvu povečuje. Na podlagi povedanega več držav EGP aktivno razmišlja, da bi zagotovile finančno pomoč za oslabljena sredstva bank kot dopolnilo drugim ukrepom.

3.   Dolgoročnejši dejavniki: ponovna vzpostavitev uspešnega poslovanja bančnega sektorja in vzdržnosti javnih financ

| (8) | Ukrepi finančne pomoči za oslabljena sredstva morajo biti oblikovani in izvedeni tako, da se z njimi kar najučinkoviteje dosežeta kratkoročna cilja, tj. varovanje finančne stabilnosti in spodbujanje kreditne aktivnosti bank. Pri tem je pomembno, da se zagotovi primerna vključenost v ukrepe finančne pomoči za oslabljena sredstva, in sicer z določitvijo ustreznega določanja cen in pogojev ter z obveznim sodelovanjem, če se oceni, da je to potrebno. Vendar oblikovanje in izvajanje ukrepov finančne pomoči za oslabljena sredstva ne sme biti osredotočeno le na ta dva kratkoročna cilja. Bistveno je, da se upoštevajo tudi dolgoročnejši dejavniki. |
| --- | --- |

(8)

Ukrepi finančne pomoči za oslabljena sredstva morajo biti oblikovani in izvedeni tako, da se z njimi kar najučinkoviteje dosežeta kratkoročna cilja, tj. varovanje finančne stabilnosti in spodbujanje kreditne aktivnosti bank. Pri tem je pomembno, da se zagotovi primerna vključenost v ukrepe finančne pomoči za oslabljena sredstva, in sicer z določitvijo ustreznega določanja cen in pogojev ter z obveznim sodelovanjem, če se oceni, da je to potrebno. Vendar oblikovanje in izvajanje ukrepov finančne pomoči za oslabljena sredstva ne sme biti osredotočeno le na ta dva kratkoročna cilja. Bistveno je, da se upoštevajo tudi dolgoročnejši dejavniki.

| (9) | Če ukrepi finančne pomoči za oslabljena sredstva ne bodo izvedeni na tak način, da bodo preprečili nevarnost resnega izkrivljanja konkurence med bankami (tako v državah Efte kot med njimi) v skladu s Smernicami o državni pomoči Nadzornega organa Efte, kar pomeni, da bo treba upravičence po potrebi tudi prestrukturirati, bo bančni sektor EGP na koncu strukturno šibkejši, to pa bo negativno vplivalo na proizvodni potencial širšega gospodarstva. Poleg tega bi to lahko povzročilo, da bi morale države vedno znova ukrepati, kar bi pomenilo vse večjo obremenitev za javne finance. Glede na pričakovano raven odgovornosti države pri ukrepih finančne pomoči so ta tveganja resna. Da bi omejili tveganje take dolgoročnejše škode, morajo biti posegi države v bančni sektor primerno ciljno usmerjeni, spremljati pa jih morajo ustrezni zaščiti ukrepi v zvezi z ravnanjem bank, ki bodo uskladili spodbude za banke s spodbudami javnih politik. Ti ukrepi morajo biti del skupnih prizadevanj za ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja bančnega sektorja in morajo temeljiti na potrebnem prestrukturiranju. Potreba po prestrukturiranju v bančnem sektorju, ki mora spremljati državne ukrepe pomoči, je podrobneje prikazana v okviru pravil o državni pomoči v oddelkih 5 in 6. |
| --- | --- |

(9)

Če ukrepi finančne pomoči za oslabljena sredstva ne bodo izvedeni na tak način, da bodo preprečili nevarnost resnega izkrivljanja konkurence med bankami (tako v državah Efte kot med njimi) v skladu s Smernicami o državni pomoči Nadzornega organa Efte, kar pomeni, da bo treba upravičence po potrebi tudi prestrukturirati, bo bančni sektor EGP na koncu strukturno šibkejši, to pa bo negativno vplivalo na proizvodni potencial širšega gospodarstva. Poleg tega bi to lahko povzročilo, da bi morale države vedno znova ukrepati, kar bi pomenilo vse večjo obremenitev za javne finance. Glede na pričakovano raven odgovornosti države pri ukrepih finančne pomoči so ta tveganja resna. Da bi omejili tveganje take dolgoročnejše škode, morajo biti posegi države v bančni sektor primerno ciljno usmerjeni, spremljati pa jih morajo ustrezni zaščiti ukrepi v zvezi z ravnanjem bank, ki bodo uskladili spodbude za banke s spodbudami javnih politik. Ti ukrepi morajo biti del skupnih prizadevanj za ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja bančnega sektorja in morajo temeljiti na potrebnem prestrukturiranju. Potreba po prestrukturiranju v bančnem sektorju, ki mora spremljati državne ukrepe pomoči, je podrobneje prikazana v okviru pravil o državni pomoči v oddelkih 5 in 6.

| (10) | Pri razmisleku o oblikovanju in izvajanju ukrepov finančne pomoči za oslabljena sredstva je ključno tudi, da države Efte upoštevajo proračunski okvir. Ocene skupnega pričakovanega delnega odpisa vrednosti sredstev kažejo, da bi bili proračunski stroški – dejanski, pogojni ali oboji – lahko precej visoki, tako nominalno kot v deležu BDP držav Efte. Pomoč države v obliki finančne pomoči za oslabljena sredstva (in drugih ukrepov) naj ne bi bila tako visoka, da bi ogrožala vzdržnost javnih financ, npr. zaradi prezadolženosti ali težav s financiranjem. Ti preudarki so še zlasti pomembni z vidika sedanjih naraščajočih proračunskih primanjkljajev, povečevanja javnega dolga in izzivov glede izdajanja državnih obveznic. |
| --- | --- |

(10)

Pri razmisleku o oblikovanju in izvajanju ukrepov finančne pomoči za oslabljena sredstva je ključno tudi, da države Efte upoštevajo proračunski okvir. Ocene skupnega pričakovanega delnega odpisa vrednosti sredstev kažejo, da bi bili proračunski stroški – dejanski, pogojni ali oboji – lahko precej visoki, tako nominalno kot v deležu BDP držav Efte. Pomoč države v obliki finančne pomoči za oslabljena sredstva (in drugih ukrepov) naj ne bi bila tako visoka, da bi ogrožala vzdržnost javnih financ, npr. zaradi prezadolženosti ali težav s financiranjem. Ti preudarki so še zlasti pomembni z vidika sedanjih naraščajočih proračunskih primanjkljajev, povečevanja javnega dolga in izzivov glede izdajanja državnih obveznic.

| (11) | Konkretno to pomeni, da bo proračunski položaj držav Efte pomemben dejavnik pri izbiri načina upravljanja sredstev, za katera bodo države namenile finančno pomoč. Ti načini bodo lahko odkup sredstev, zavarovanje sredstev, zamenjava sredstev ali kombinacija teh načinov (4). Posledice različnih pristopov k finančni pomoči za oslabljena sredstva za verodostojnost proračunskih razmerij morda ne bodo zelo različne, saj bodo finančni trgi verjetno upoštevali potencialne izgube na podoben način (5). Vendar bi pristop, ki bi zahteval takojšen odkup oslabljenih sredstev, hitreje vplival na proračunska razmerja in javno financiranje. Izbira načina upravljanja oslabljenih sredstev je sicer odgovornost vsake države Efte, lahko pa bi države razmislile o mešanih pristopih, s katerimi bi slaba sredstva izločile iz bilanc stanja bank in jih prenesle v ločen subjekt (znotraj ali zunaj bank), ki bi mu bilo na tak ali drugačen način dodeljeno državno jamstvo. Ta pristop je zanimiv, saj zagotavlja številne prednosti pristopa z odkupom sredstev z vidika obnovitve zaupanja v bančni sistem, hkrati pa omeji takojšen proračunski učinek. |
| --- | --- |

(11)

Konkretno to pomeni, da bo proračunski položaj držav Efte pomemben dejavnik pri izbiri načina upravljanja sredstev, za katera bodo države namenile finančno pomoč. Ti načini bodo lahko odkup sredstev, zavarovanje sredstev, zamenjava sredstev ali kombinacija teh načinov (4). Posledice različnih pristopov k finančni pomoči za oslabljena sredstva za verodostojnost proračunskih razmerij morda ne bodo zelo različne, saj bodo finančni trgi verjetno upoštevali potencialne izgube na podoben način (5). Vendar bi pristop, ki bi zahteval takojšen odkup oslabljenih sredstev, hitreje vplival na proračunska razmerja in javno financiranje. Izbira načina upravljanja oslabljenih sredstev je sicer odgovornost vsake države Efte, lahko pa bi države razmislile o mešanih pristopih, s katerimi bi slaba sredstva izločile iz bilanc stanja bank in jih prenesle v ločen subjekt (znotraj ali zunaj bank), ki bi mu bilo na tak ali drugačen način dodeljeno državno jamstvo. Ta pristop je zanimiv, saj zagotavlja številne prednosti pristopa z odkupom sredstev z vidika obnovitve zaupanja v bančni sistem, hkrati pa omeji takojšen proračunski učinek.

| (12) | V razmerah skromnih proračunskih virov bi bilo morda primerno osredotočiti ukrepe finančne pomoči za oslabljena sredstva na omejeno število bank sistemskega pomena. V nekaterih državah Efte bo finančna pomoč za oslabljena sredstva bank zaradi obstoječih proračunskih omejitev in/ali velikosti bilančne vsote njihovih bank glede na BDP morda zelo omejena. |
| --- | --- |

(12)

V razmerah skromnih proračunskih virov bi bilo morda primerno osredotočiti ukrepe finančne pomoči za oslabljena sredstva na omejeno število bank sistemskega pomena. V nekaterih državah Efte bo finančna pomoč za oslabljena sredstva bank zaradi obstoječih proračunskih omejitev in/ali velikosti bilančne vsote njihovih bank glede na BDP morda zelo omejena.

4.   Potreba po skupnem in usklajenem pristopu znotraj EGP

| (13) | Pri odločanju o primernosti določene oblike ukrepov finančne pomoči za oslabljena sredstva je treba poiskati ravnovesje med kratkoročnimi cilji finančne stabilnosti in kreditne aktivnosti bank ter potrebo po preprečevanju dolgoročnejše škode za bančni sektor znotraj EGP, trg EGP in širše gospodarstvo. To je mogoče najučinkoviteje doseči s skupnim in usklajenim pristopom znotraj EGP z naslednjimi širšimi cilji:






  — | povečati zaupanje trgov, in sicer tako, da se jasno pokaže sposobnost za učinkovit odziv na finančno krizo na ravni EGP, ter ustvariti možnosti za prelivanje pozitivnih učinkov med državami EGP ter na širših finančnih trgih, |
| --- | --- | --- |

(13)

Pri odločanju o primernosti določene oblike ukrepov finančne pomoči za oslabljena sredstva je treba poiskati ravnovesje med kratkoročnimi cilji finančne stabilnosti in kreditne aktivnosti bank ter potrebo po preprečevanju dolgoročnejše škode za bančni sektor znotraj EGP, trg EGP in širše gospodarstvo. To je mogoče najučinkoviteje doseči s skupnim in usklajenim pristopom znotraj EGP z naslednjimi širšimi cilji:

—

povečati zaupanje trgov, in sicer tako, da se jasno pokaže sposobnost za učinkovit odziv na finančno krizo na ravni EGP, ter ustvariti možnosti za prelivanje pozitivnih učinkov med državami EGP ter na širših finančnih trgih,

| — | omejiti prelivanje negativnih učinkov med državami EGP, kadar ukrepi finančne pomoči za oslabljena sredstva, ki jih uvede prva država EGP, povzročijo pritisk na druge države EGP, da bi sprejele podobne ukrepe, in s tem tveganje sprožitve tekmovanja za subvencije med državami članicami, |
| --- | --- |

—

omejiti prelivanje negativnih učinkov med državami EGP, kadar ukrepi finančne pomoči za oslabljena sredstva, ki jih uvede prva država EGP, povzročijo pritisk na druge države EGP, da bi sprejele podobne ukrepe, in s tem tveganje sprožitve tekmovanja za subvencije med državami članicami,

| — | zaščititi trg finančnih storitev EGP z zagotavljanjem doslednosti pri ukrepih finančne pomoči za oslabljena sredstva, ki jih uvedejo države EGP, in preprečevati finančni protekcionizem, |
| --- | --- |

—

zaščititi trg finančnih storitev EGP z zagotavljanjem doslednosti pri ukrepih finančne pomoči za oslabljena sredstva, ki jih uvedejo države EGP, in preprečevati finančni protekcionizem,

| — | zagotavljati skladnost s pravili o državni pomoči in vsemi drugimi pravnimi zahtevami z nadaljnjim zagotavljanjem doslednosti pri ukrepih finančne pomoči za oslabljena sredstva ter z zmanjšanjem izkrivljanja konkurence in moralnega tveganja na najmanjšo možno mero. |
| --- | --- |

—

zagotavljati skladnost s pravili o državni pomoči in vsemi drugimi pravnimi zahtevami z nadaljnjim zagotavljanjem doslednosti pri ukrepih finančne pomoči za oslabljena sredstva ter z zmanjšanjem izkrivljanja konkurence in moralnega tveganja na najmanjšo možno mero.

| (14) | Usklajevanje med državami EGP bi bilo potrebno le na splošni ravni, hkrati pa bi bilo treba ohraniti zadostno prožnost za prilagajanje ukrepov glede na posebne okoliščine posameznih bank. Brez zadostnega vnaprejšnjega usklajevanja bo mnoge od teh ciljev mogoče doseči le z dodatnimi zahtevami pri naknadni kontroli državnih pomoči. Skupne smernice glede temeljnih značilnosti ukrepov finančne pomoči za oslabljena sredstva bi tako pripomogle, da bi čim bolj zmanjšali potrebo po popravkih in prilagoditvah na podlagi ocene v skladu s pravili o državni pomoči. Te smernice so predstavljene v naslednjih oddelkih. |
| --- | --- |

(14)

Usklajevanje med državami EGP bi bilo potrebno le na splošni ravni, hkrati pa bi bilo treba ohraniti zadostno prožnost za prilagajanje ukrepov glede na posebne okoliščine posameznih bank. Brez zadostnega vnaprejšnjega usklajevanja bo mnoge od teh ciljev mogoče doseči le z dodatnimi zahtevami pri naknadni kontroli državnih pomoči. Skupne smernice glede temeljnih značilnosti ukrepov finančne pomoči za oslabljena sredstva bi tako pripomogle, da bi čim bolj zmanjšali potrebo po popravkih in prilagoditvah na podlagi ocene v skladu s pravili o državni pomoči. Te smernice so predstavljene v naslednjih oddelkih.

5.   Smernice za uporabo pravil o državni pomoči pri ukrepih finančne pomoči za oslabljena sredstva

| (15) | Običajna dolžnost bank je, da ocenijo tveganje sredstev, ki jih pridobijo, in da se prepričajo, ali bodo lahko krile morebitne z njimi povezane izgube (6). Vseeno pa se lahko razmisli o uporabi finančne pomoči za oslabljena sredstva za podporo finančne stabilnosti. Javni ukrepi finančne pomoči za oslabljena sredstva so državna pomoč, če banko upravičenko razbremenijo potrebe, da izkaže izgubo ali oblikuje rezervacije za potencialno izgubo oslabljenih sredstev (ali ji zagotovijo nadomestilo v takih primerih), in/ali sprostijo regulatorni kapital za druge namene. To bi se zgodilo zlasti, če bi bila oslabljena sredstva odkupljena ali zavarovana po ceni, višji od tržne, ali če cena jamstva državi ne bi zagotavljala nadomestila za njeno najvišjo možno odgovornost (7). |
| --- | --- |

(15)

Običajna dolžnost bank je, da ocenijo tveganje sredstev, ki jih pridobijo, in da se prepričajo, ali bodo lahko krile morebitne z njimi povezane izgube (6). Vseeno pa se lahko razmisli o uporabi finančne pomoči za oslabljena sredstva za podporo finančne stabilnosti. Javni ukrepi finančne pomoči za oslabljena sredstva so državna pomoč, če banko upravičenko razbremenijo potrebe, da izkaže izgubo ali oblikuje rezervacije za potencialno izgubo oslabljenih sredstev (ali ji zagotovijo nadomestilo v takih primerih), in/ali sprostijo regulatorni kapital za druge namene. To bi se zgodilo zlasti, če bi bila oslabljena sredstva odkupljena ali zavarovana po ceni, višji od tržne, ali če cena jamstva državi ne bi zagotavljala nadomestila za njeno najvišjo možno odgovornost (7).

| (16) | Vsaka pomoč za ukrepe finančne pomoči za oslabljena sredstva pa mora spoštovati splošna načela nujnosti, sorazmernosti in zmanjševanja izkrivljanja konkurence na najmanjšo možno mero. Takšna pomoč implicira resno izkrivljanje konkurence med bankami upravičenkami in neupravičenkami ter med bankami upravičenkami z različnimi potrebami po pomoči. Banke, ki niso upravičenke in so načeloma zdrave, se lahko čutijo prisiljene razmisliti, ali naj zaprosijo za pomoč države, da bi ohranile svoj konkurenčni položaj na trgu. Podobno izkrivljanje konkurence lahko nastane med državami EGP in povzroči tekmovanje za subvencije med njimi (ko skušajo obvarovati svoje banke in pri tem ne upoštevajo, kako bo to vplivalo na banke v drugih državah EGP) ter premik k finančnemu protekcionizmu in razdrobljenosti notranjega trga. Sodelovanje v shemah finančne pomoči za oslabljena sredstva bi zato moralo biti pogojeno z jasnimi in objektivnimi merili, ki bi preprečevala, da bi posamezne banke to pomoč neupravičeno izkoriščale. |
| --- | --- |

(16)

Vsaka pomoč za ukrepe finančne pomoči za oslabljena sredstva pa mora spoštovati splošna načela nujnosti, sorazmernosti in zmanjševanja izkrivljanja konkurence na najmanjšo možno mero. Takšna pomoč implicira resno izkrivljanje konkurence med bankami upravičenkami in neupravičenkami ter med bankami upravičenkami z različnimi potrebami po pomoči. Banke, ki niso upravičenke in so načeloma zdrave, se lahko čutijo prisiljene razmisliti, ali naj zaprosijo za pomoč države, da bi ohranile svoj konkurenčni položaj na trgu. Podobno izkrivljanje konkurence lahko nastane med državami EGP in povzroči tekmovanje za subvencije med njimi (ko skušajo obvarovati svoje banke in pri tem ne upoštevajo, kako bo to vplivalo na banke v drugih državah EGP) ter premik k finančnemu protekcionizmu in razdrobljenosti notranjega trga. Sodelovanje v shemah finančne pomoči za oslabljena sredstva bi zato moralo biti pogojeno z jasnimi in objektivnimi merili, ki bi preprečevala, da bi posamezne banke to pomoč neupravičeno izkoriščale.

| (17) | Nadzorni organ Efte (v nadaljnjem besedilu: Nadzorni organ) je v svojih Smernicah o finančnih institucijah določil načela, ki urejajo uporabo pravil o državni pomoči in zlasti člena 61(3)(b) Sporazuma EGP za kakršne koli ukrepe pomoči bankam v okviru svetovne finančne krize (8). Nato je Nadzorni organ v novem poglavju Smernic o državni pomoči zagotovil podrobnejša navodila o uporabi teh načel v praksi pri dokapitalizaciji (9). Podobno tudi smernice, ki sledijo, na podlagi istih načel opredeljujejo ključne značilnosti ukrepov ali shem finančne pomoči za oslabljena sredstva, od katerih sta odvisna njihova učinkovitost in njihov učinek na konkurenco. Te smernice prav tako veljajo za vse banke, ki se jim dodeli finančna pomoč za oslabljena sredstva, ne glede na to, v kakšnem položaju so, vendar so posledice njihove uporabe v praksi lahko različne glede na profil tveganja in uspešnost poslovanja upravičenke. Načela teh smernic se smiselno uporabljajo, kadar dve ali več držav EGP pripravi usklajene ukrepe za zagotavljanje finančne pomoči za oslabljena sredstva mednarodnim bankam. |
| --- | --- |

(17)

Nadzorni organ Efte (v nadaljnjem besedilu: Nadzorni organ) je v svojih Smernicah o finančnih institucijah določil načela, ki urejajo uporabo pravil o državni pomoči in zlasti člena 61(3)(b) Sporazuma EGP za kakršne koli ukrepe pomoči bankam v okviru svetovne finančne krize (8). Nato je Nadzorni organ v novem poglavju Smernic o državni pomoči zagotovil podrobnejša navodila o uporabi teh načel v praksi pri dokapitalizaciji (9). Podobno tudi smernice, ki sledijo, na podlagi istih načel opredeljujejo ključne značilnosti ukrepov ali shem finančne pomoči za oslabljena sredstva, od katerih sta odvisna njihova učinkovitost in njihov učinek na konkurenco. Te smernice prav tako veljajo za vse banke, ki se jim dodeli finančna pomoč za oslabljena sredstva, ne glede na to, v kakšnem položaju so, vendar so posledice njihove uporabe v praksi lahko različne glede na profil tveganja in uspešnost poslovanja upravičenke. Načela teh smernic se smiselno uporabljajo, kadar dve ali več držav EGP pripravi usklajene ukrepe za zagotavljanje finančne pomoči za oslabljena sredstva mednarodnim bankam.

| (18) | Te smernice so namenjene določitvi usklajenih načel in pogojev za zagotavljanje čim večje učinkovitosti ukrepov finančne pomoči za oslabljena sredstva na trgu EGP, pri čemer je treba upoštevati dolgoročni cilj ponovne vzpostavitve normalnih tržnih pogojev, hkrati pa ohraniti zadostno prožnost, ki omogoča, da se zaradi ohranjanja finančne stabilnosti sprejmejo posebne določbe oziroma dodatni ukrepi ali postopki na individualni ali nacionalni ravni. Rezultat učinkovitih ukrepov finančne pomoči za oslabljena sredstva naj bi bil ohranjanje zagotavljanja posojil realnemu gospodarstvu. |
| --- | --- |

(18)

Te smernice so namenjene določitvi usklajenih načel in pogojev za zagotavljanje čim večje učinkovitosti ukrepov finančne pomoči za oslabljena sredstva na trgu EGP, pri čemer je treba upoštevati dolgoročni cilj ponovne vzpostavitve normalnih tržnih pogojev, hkrati pa ohraniti zadostno prožnost, ki omogoča, da se zaradi ohranjanja finančne stabilnosti sprejmejo posebne določbe oziroma dodatni ukrepi ali postopki na individualni ali nacionalni ravni. Rezultat učinkovitih ukrepov finančne pomoči za oslabljena sredstva naj bi bil ohranjanje zagotavljanja posojil realnemu gospodarstvu.

5.1   Ustrezna opredelitev problema in možnosti za njegovo rešitev: popolna preglednost in razkritje oslabljenih sredstev pred vsakim ukrepom ter vnaprejšnja presoja upravičenih bank

| (19) | Vsak ukrep finančne pomoči za oslabljena sredstva mora temeljiti na jasni opredelitvi obsega težav banke, povezanih s sredstvi, njene notranje solventnosti pred prejemom pomoči in njenih možnosti za ponovno uspešno poslovanje ob ustreznem upoštevanju vseh možnih alternativ, da se olajša potrebno prestrukturiranje ter preprečita izkrivljanje spodbud za vse akterje in tratenje državnih virov, ki ne bi hkrati pripomoglo k ponovni vzpostavitvi normalnega toka posojil realnemu gospodarstvu. |
| --- | --- |

(19)

Vsak ukrep finančne pomoči za oslabljena sredstva mora temeljiti na jasni opredelitvi obsega težav banke, povezanih s sredstvi, njene notranje solventnosti pred prejemom pomoči in njenih možnosti za ponovno uspešno poslovanje ob ustreznem upoštevanju vseh možnih alternativ, da se olajša potrebno prestrukturiranje ter preprečita izkrivljanje spodbud za vse akterje in tratenje državnih virov, ki ne bi hkrati pripomoglo k ponovni vzpostavitvi normalnega toka posojil realnemu gospodarstvu.

| (20) | Kot pogoj za dodelitev finančne pomoči za oslabljena sredstva morajo banke zato izpolniti naslednje pogoje, s čimer naj bi kar najbolj zmanjšali tveganje, da bi morala država večkrat priskočiti na pomoč istim upravičenkam:






  — | preden upravičena banka vloži prošnjo za pomoč, morajo biti oslabljena sredstva, za katera bodo namenjeni ukrepi pomoči, popolnoma pregledna in v celoti razkrita, in sicer na podlagi ustreznega vrednotenja, ki ga potrdijo neodvisni strokovnjaki ter ustrezni nadzorni organ v skladu z načeli vrednotenja, opisanimi v točki 5.5 (10). Razkritje oslabljenih sredstev mora biti opravljeno pred dodelitvijo ukrepov pomoči države. Na podlagi tega naj bi določili znesek pomoči in nastalih izgub banke zaradi prenosa sredstev (11), |
| --- | --- | --- |

(20)

Kot pogoj za dodelitev finančne pomoči za oslabljena sredstva morajo banke zato izpolniti naslednje pogoje, s čimer naj bi kar najbolj zmanjšali tveganje, da bi morala država večkrat priskočiti na pomoč istim upravičenkam:

—

preden upravičena banka vloži prošnjo za pomoč, morajo biti oslabljena sredstva, za katera bodo namenjeni ukrepi pomoči, popolnoma pregledna in v celoti razkrita, in sicer na podlagi ustreznega vrednotenja, ki ga potrdijo neodvisni strokovnjaki ter ustrezni nadzorni organ v skladu z načeli vrednotenja, opisanimi v točki 5.5 (10). Razkritje oslabljenih sredstev mora biti opravljeno pred dodelitvijo ukrepov pomoči države. Na podlagi tega naj bi določili znesek pomoči in nastalih izgub banke zaradi prenosa sredstev (11),

| — | ko posamezna banka vloži prošnjo za pomoč, je treba natančno pregledati vse dejavnosti in bilanco stanja banke, da se ocenijo kapitalska ustreznost banke in njene možnosti za uspešno poslovanje v prihodnosti (pregled uspešnosti poslovanja). Ta pregled je treba začeti izvajati hkrati s potrjevanjem oslabljenih sredstev, za katera bo namenjena shema finančne pomoči, vendar se zaradi njegove obsežnosti lahko zaključi po vstopu banke v shemo finančne pomoči. Rezultati pregleda uspešnosti poslovanja se priglasijo Nadzornemu organu in se upoštevajo pri presoji glede potrebnih nadaljnjih ukrepov (glej oddelek 6). |
| --- | --- |

—

ko posamezna banka vloži prošnjo za pomoč, je treba natančno pregledati vse dejavnosti in bilanco stanja banke, da se ocenijo kapitalska ustreznost banke in njene možnosti za uspešno poslovanje v prihodnosti (pregled uspešnosti poslovanja). Ta pregled je treba začeti izvajati hkrati s potrjevanjem oslabljenih sredstev, za katera bo namenjena shema finančne pomoči, vendar se zaradi njegove obsežnosti lahko zaključi po vstopu banke v shemo finančne pomoči. Rezultati pregleda uspešnosti poslovanja se priglasijo Nadzornemu organu in se upoštevajo pri presoji glede potrebnih nadaljnjih ukrepov (glej oddelek 6).

5.2   Porazdelitev bremena stroškov, povezanih z oslabljenimi sredstvi, na državo, delničarje in upnike

| (21) | Splošno načelo je, da bi morale banke kriti izgube, povezane z oslabljenimi sredstvi, v čim večjem obsegu. To najprej zahteva popolno vnaprejšnjo preglednost in razkritje oslabljenih sredstev, ki jima mora slediti pravilno vrednotenje pred dodelitvijo pomoči ter ustrezno plačilo državi za ukrep finančne pomoči ne glede na to, kakšen je način plačila. S tem naj bi zagotovili enako odgovornost delničarjev in porazdelitev bremena ne glede na to, kateri model se izbere. Kombinacija teh zahtev naj bi zagotavljala splošno usklajenost glede porazdelitve bremena pri vseh oblikah državne podpore ob upoštevanju posebnih značilnosti različnih vrst pomoči (12). |
| --- | --- |

(21)

Splošno načelo je, da bi morale banke kriti izgube, povezane z oslabljenimi sredstvi, v čim večjem obsegu. To najprej zahteva popolno vnaprejšnjo preglednost in razkritje oslabljenih sredstev, ki jima mora slediti pravilno vrednotenje pred dodelitvijo pomoči ter ustrezno plačilo državi za ukrep finančne pomoči ne glede na to, kakšen je način plačila. S tem naj bi zagotovili enako odgovornost delničarjev in porazdelitev bremena ne glede na to, kateri model se izbere. Kombinacija teh zahtev naj bi zagotavljala splošno usklajenost glede porazdelitve bremena pri vseh oblikah državne podpore ob upoštevanju posebnih značilnosti različnih vrst pomoči (12).

| (22) | Ko se sredstva ustrezno ovrednotijo in izgube pravilno določijo (13), in če se na tej podlagi ugotovi, da bi banka brez posredovanja države postala tehnično nesolventna, je treba uvesti stečajni postopek ali likvidacijo banke v skladu z zakonodajo EGP in nacionalno zakonodajo. V takem primeru je zaradi ohranjanja finančne stabilnosti in zaupanja morda primerno uporabiti zaščito ali jamstva za imetnike obveznic (14). |
| --- | --- |

(22)

Ko se sredstva ustrezno ovrednotijo in izgube pravilno določijo (13), in če se na tej podlagi ugotovi, da bi banka brez posredovanja države postala tehnično nesolventna, je treba uvesti stečajni postopek ali likvidacijo banke v skladu z zakonodajo EGP in nacionalno zakonodajo. V takem primeru je zaradi ohranjanja finančne stabilnosti in zaupanja morda primerno uporabiti zaščito ali jamstva za imetnike obveznic (14).

| (23) | Kadar se uvedba stečajnega postopka ali nadzorovane likvidacije zaradi ohranjanja finančne stabilnosti pokaže za neprimerno (15), se bankam lahko dodeli pomoč v obliki jamstva ali odkupa sredstev, ki mora biti omejena na najmanjši možen znesek, da se omogoči nadaljnje poslovanje bank v obdobju, ki ga banke potrebujejo za pripravo načrta za prestrukturiranje ali nadzorovano likvidacijo. V takih primerih se od delničarjev pričakuje tudi, da krijejo izgube vsaj toliko časa, dokler niso izpolnjene zakonske zahteve glede kapitalske ustreznosti. Pretehtajo se lahko tudi rešitve z nacionalizacijo. |
| --- | --- |

(23)

Kadar se uvedba stečajnega postopka ali nadzorovane likvidacije zaradi ohranjanja finančne stabilnosti pokaže za neprimerno (15), se bankam lahko dodeli pomoč v obliki jamstva ali odkupa sredstev, ki mora biti omejena na najmanjši možen znesek, da se omogoči nadaljnje poslovanje bank v obdobju, ki ga banke potrebujejo za pripravo načrta za prestrukturiranje ali nadzorovano likvidacijo. V takih primerih se od delničarjev pričakuje tudi, da krijejo izgube vsaj toliko časa, dokler niso izpolnjene zakonske zahteve glede kapitalske ustreznosti. Pretehtajo se lahko tudi rešitve z nacionalizacijo.

| (24) | Kadar vnaprej ni mogoče doseči popolne porazdelitve bremena, bi bilo treba od banke zahtevati, da prispeva h kritju izgub ali tveganja pozneje, na primer v obliki klavzul za vračilo sredstev ali, v primeru zavarovalnih shem, s klavzulo o „prvi izgubi“, ki jo mora kriti banka (praviloma v višini najmanj 10 %) in klavzulo o „porazdelitvi preostalih izgub“, po kateri banka krije del (praviloma najmanj 10 %) vseh dodatnih izgub (16). |
| --- | --- |

(24)

Kadar vnaprej ni mogoče doseči popolne porazdelitve bremena, bi bilo treba od banke zahtevati, da prispeva h kritju izgub ali tveganja pozneje, na primer v obliki klavzul za vračilo sredstev ali, v primeru zavarovalnih shem, s klavzulo o „prvi izgubi“, ki jo mora kriti banka (praviloma v višini najmanj 10 %) in klavzulo o „porazdelitvi preostalih izgub“, po kateri banka krije del (praviloma najmanj 10 %) vseh dodatnih izgub (16).

| (25) | Splošno pravilo je, da je potreba po višjem poznejšem prispevku delničarjev tem večja, čim manj prispevajo vnaprej. Poznejši prispevek je lahko v obliki pretvorbe izgub države v delnice banke in/ali v obliki dodatnih izravnalnih ukrepov za omejitev izkrivljanja konkurence pri presoji potrebnega prestrukturiranja. |
| --- | --- |

(25)

Splošno pravilo je, da je potreba po višjem poznejšem prispevku delničarjev tem večja, čim manj prispevajo vnaprej. Poznejši prispevek je lahko v obliki pretvorbe izgub države v delnice banke in/ali v obliki dodatnih izravnalnih ukrepov za omejitev izkrivljanja konkurence pri presoji potrebnega prestrukturiranja.

5.3   Spodbude za vključevanje bank v sheme finančne pomoči za oslabljena sredstva morajo biti usklajene s cilji javnih politik

| (26) | Na splošno bi moral biti rok za vključitev v sheme finančne pomoči za oslabljena sredstva omejen na šest mesecev od uvedbe sheme. To bi preprečilo, da bi banke v upanju, da bodo pozneje dobile višjo finančno pomoč, odlašale s potrebnimi razkritji oslabljenih sredstev, ter olajšalo hitro reševanje težav bank, preden gospodarski upad dodatno poslabša položaj. V tem šestmesečnem obdobju bi banke lahko predstavile košarice sredstev, upravičenih za dodelitev ukrepov finančne pomoči za oslabljena sredstva, z možnostjo obnovitve (17). |
| --- | --- |

(26)

Na splošno bi moral biti rok za vključitev v sheme finančne pomoči za oslabljena sredstva omejen na šest mesecev od uvedbe sheme. To bi preprečilo, da bi banke v upanju, da bodo pozneje dobile višjo finančno pomoč, odlašale s potrebnimi razkritji oslabljenih sredstev, ter olajšalo hitro reševanje težav bank, preden gospodarski upad dodatno poslabša položaj. V tem šestmesečnem obdobju bi banke lahko predstavile košarice sredstev, upravičenih za dodelitev ukrepov finančne pomoči za oslabljena sredstva, z možnostjo obnovitve (17).

| (27) | Morda bo treba oblikovati ustrezne mehanizme, ki bodo zagotovili, da se bodo banke, ki najbolj potrebujejo finančno pomoč za oslabljena sredstva, vključile v državno shemo pomoči. Taki mehanizmi bi lahko vključevali obvezno sodelovanje v shemi, vključevati pa bi morali vsaj obvezno razkritje oslabljenih sredstev nadzornim organom. Obveznost vseh bank, da razkrijejo obseg svojih težav, povezanih s sredstvi, bo prispevala k jasni opredelitvi potrebe po shemi finančne pomoči za oslabljena sredstva in njenem potrebnem obsegu na ravni držav Efte. |
| --- | --- |

(27)

Morda bo treba oblikovati ustrezne mehanizme, ki bodo zagotovili, da se bodo banke, ki najbolj potrebujejo finančno pomoč za oslabljena sredstva, vključile v državno shemo pomoči. Taki mehanizmi bi lahko vključevali obvezno sodelovanje v shemi, vključevati pa bi morali vsaj obvezno razkritje oslabljenih sredstev nadzornim organom. Obveznost vseh bank, da razkrijejo obseg svojih težav, povezanih s sredstvi, bo prispevala k jasni opredelitvi potrebe po shemi finančne pomoči za oslabljena sredstva in njenem potrebnem obsegu na ravni držav Efte.

| (28) | Če vključitev v shemo ni obvezna, lahko shema vključuje ustrezne spodbude (npr. izdajo opcij ali pravic obstoječim delničarjem za sodelovanje pri zasebnem povečevanju kapitala v prihodnosti) za vključitev bank v shemo, ki pa ne smejo odstopati od načel preglednosti in razkritja, poštenega vrednotenja in porazdelitve bremena. |
| --- | --- |

(28)

Če vključitev v shemo ni obvezna, lahko shema vključuje ustrezne spodbude (npr. izdajo opcij ali pravic obstoječim delničarjem za sodelovanje pri zasebnem povečevanju kapitala v prihodnosti) za vključitev bank v shemo, ki pa ne smejo odstopati od načel preglednosti in razkritja, poštenega vrednotenja in porazdelitve bremena.

| (29) | Po preteku šestmesečnega roka bo vključitev v programe finančne pomoči možna le v izrednih in nepredvidljivih okoliščinah, za katere ni odgovorna banka (18), strožji pa bodo tudi pogoji za vključitev, na primer višje plačilo državi in/ali obsežnejši izravnalni ukrepi. |
| --- | --- |

(29)

Po preteku šestmesečnega roka bo vključitev v programe finančne pomoči možna le v izrednih in nepredvidljivih okoliščinah, za katere ni odgovorna banka (18), strožji pa bodo tudi pogoji za vključitev, na primer višje plačilo državi in/ali obsežnejši izravnalni ukrepi.

| (30) | Možnost pridobitve finančne pomoči za oslabljena sredstva mora biti vedno pogojena z vrsto ustreznih omejitev glede ravnanja. Zlasti morajo za banke upravičenke veljati zaščitni ukrepi, ki zagotavljajo, da se kapitalski učinki pomoči uporabijo za dajanje posojil, s čimer se na nediskriminacijski osnovi ustrezno zadosti povpraševanju v skladu s komercialnimi merili, ne pa za financiranje strategije rasti (zlasti nakup zdravih bank) v škodo tekmic. |
| --- | --- |

(30)

Možnost pridobitve finančne pomoči za oslabljena sredstva mora biti vedno pogojena z vrsto ustreznih omejitev glede ravnanja. Zlasti morajo za banke upravičenke veljati zaščitni ukrepi, ki zagotavljajo, da se kapitalski učinki pomoči uporabijo za dajanje posojil, s čimer se na nediskriminacijski osnovi ustrezno zadosti povpraševanju v skladu s komercialnimi merili, ne pa za financiranje strategije rasti (zlasti nakup zdravih bank) v škodo tekmic.

| (31) | Treba je proučiti tudi omejitve v zvezi z dividendno politiko in omejitev plač vodstvenih delavcev. Omejitve glede ravnanja je treba določiti na podlagi ocene sorazmernosti, ki upošteva različne dejavnike, zaradi katerih je lahko potrebno prestrukturiranje (glej oddelek 6). |
| --- | --- |

(31)

Treba je proučiti tudi omejitve v zvezi z dividendno politiko in omejitev plač vodstvenih delavcev. Omejitve glede ravnanja je treba določiti na podlagi ocene sorazmernosti, ki upošteva različne dejavnike, zaradi katerih je lahko potrebno prestrukturiranje (glej oddelek 6).

5.4   Upravičena sredstva

| (32) | Pri določanju, za katera oslabljena sredstva se lahko uporabi finančna pomoč, je treba najti ravnotežje med doseganjem cilja takojšnje finančne stabilnosti in potrebo po ponovni vzpostavitvi normalnega delovanja trga v srednjeročnem obdobju. Kot kaže, je tako imenovana „slaba aktiva“ (npr. hipotekarno zavarovani vrednostni papirji v ZDA ter z njimi povezani posli zavarovanja pred tveganji in izvedeni finančni instrumenti), zaradi katere je nastala finančna kriza in ki je postala v veliki meri nelikvidna ali se je njena vrednost močno zmanjšala, glavni vzrok za negotovost in nezaupanje v zvezi z uspešnim poslovanjem bank. Z omejitvijo upravičenih sredstev na taka sredstva bi se omejila izpostavljenost države morebitnim izgubam, prispevala pa bi tudi k preprečevanju izkrivljanja konkurence (19). Če bi bili ukrepi pomoči zastavljeni preozko, pa bi glede na razlike med specifičnimi problemi, s katerimi se srečujejo različne države in banke v EGP, ter glede na obseg razširitve problema oslabitve na druga sredstva, obstajala nevarnost, da se zaupanje v bančni sektor ne bi ponovno vzpostavilo. To govori v prid pragmatičnemu pristopu z določeno mero prilagodljivosti, ki bi zagotovil, da bi se lahko ukrepi finančne pomoči v ustreznem obsegu in v utemeljenih primerih uporabljali tudi za druga sredstva. |
| --- | --- |

(32)

Pri določanju, za katera oslabljena sredstva se lahko uporabi finančna pomoč, je treba najti ravnotežje med doseganjem cilja takojšnje finančne stabilnosti in potrebo po ponovni vzpostavitvi normalnega delovanja trga v srednjeročnem obdobju. Kot kaže, je tako imenovana „slaba aktiva“ (npr. hipotekarno zavarovani vrednostni papirji v ZDA ter z njimi povezani posli zavarovanja pred tveganji in izvedeni finančni instrumenti), zaradi katere je nastala finančna kriza in ki je postala v veliki meri nelikvidna ali se je njena vrednost močno zmanjšala, glavni vzrok za negotovost in nezaupanje v zvezi z uspešnim poslovanjem bank. Z omejitvijo upravičenih sredstev na taka sredstva bi se omejila izpostavljenost države morebitnim izgubam, prispevala pa bi tudi k preprečevanju izkrivljanja konkurence (19). Če bi bili ukrepi pomoči zastavljeni preozko, pa bi glede na razlike med specifičnimi problemi, s katerimi se srečujejo različne države in banke v EGP, ter glede na obseg razširitve problema oslabitve na druga sredstva, obstajala nevarnost, da se zaupanje v bančni sektor ne bi ponovno vzpostavilo. To govori v prid pragmatičnemu pristopu z določeno mero prilagodljivosti, ki bi zagotovil, da bi se lahko ukrepi finančne pomoči v ustreznem obsegu in v utemeljenih primerih uporabljali tudi za druga sredstva.

| (33) | Potreben je skupen in usklajen pristop v okviru EGP k opredelitvi sredstev, za katera se lahko uporabljajo ukrepi finančne pomoči, da se prepreči izkrivljanje konkurence med državami EGP in v bančnem sektorju EGP ter omejijo spodbude mednarodnim bankam za arbitražo med različnimi nacionalnimi ukrepi pomoči. Da se zagotovi skladnost pri opredeljevanju upravičenih sredstev v državah EGP, je treba določiti kategorije sredstev („košarice“) glede na obseg obstoječe oslabitve. Podrobnejše smernice za opredelitev teh kategorij so navedene v Prilogi 3. Z uporabo takih kategorij sredstev bi bila mogoča lažja primerjava bank in njihovih profilov tveganja v EGP. Države Efte bi se morale nato odločiti, za katere kategorije sredstev se lahko uporabijo ukrepi pomoči in v kakšnem obsegu, Nadzorni organ pa bi preveril stopnjo oslabljenosti izbranih sredstev. |
| --- | --- |

(33)

Potreben je skupen in usklajen pristop v okviru EGP k opredelitvi sredstev, za katera se lahko uporabljajo ukrepi finančne pomoči, da se prepreči izkrivljanje konkurence med državami EGP in v bančnem sektorju EGP ter omejijo spodbude mednarodnim bankam za arbitražo med različnimi nacionalnimi ukrepi pomoči. Da se zagotovi skladnost pri opredeljevanju upravičenih sredstev v državah EGP, je treba določiti kategorije sredstev („košarice“) glede na obseg obstoječe oslabitve. Podrobnejše smernice za opredelitev teh kategorij so navedene v Prilogi 3. Z uporabo takih kategorij sredstev bi bila mogoča lažja primerjava bank in njihovih profilov tveganja v EGP. Države Efte bi se morale nato odločiti, za katere kategorije sredstev se lahko uporabijo ukrepi pomoči in v kakšnem obsegu, Nadzorni organ pa bi preveril stopnjo oslabljenosti izbranih sredstev.

| (34) | Potreben je sorazmeren pristop, da bodo lahko v primeru držav Efte, katerih bančni sektorji so dodatno obremenjeni še zaradi drugih dejavnikov takega obsega, da ogrožajo finančno stabilnost (na primer zlom njihovega nepremičninskega trga), ob ustrezni utemeljitvi za upravičene veljale tudi dobro opredeljene kategorije sredstev, ki so povezane s to sistemsko grožnjo, in sicer brez količinskih omejitev. |
| --- | --- |

(34)

Potreben je sorazmeren pristop, da bodo lahko v primeru držav Efte, katerih bančni sektorji so dodatno obremenjeni še zaradi drugih dejavnikov takega obsega, da ogrožajo finančno stabilnost (na primer zlom njihovega nepremičninskega trga), ob ustrezni utemeljitvi za upravičene veljale tudi dobro opredeljene kategorije sredstev, ki so povezane s to sistemsko grožnjo, in sicer brez količinskih omejitev.

| (35) | Glede na različne razmere v različnih državah Efte in bankah je mogoče povečati prilagodljivost tudi s tem, da se bankam omogoči, da se lahko oslabljena sredstva, ki ne izpolnjujejo zgornjih meril za upravičenost, brez posebne utemeljitve vključijo v mehanizem pomoči, in sicer v obsegu največ 10–20 % vseh sredstev banke, ki so vključena v ta mehanizem. Vendar program pomoči ne more vključevati sredstev, ki trenutno ne veljajo za oslabljena. Finančna pomoč za oslabljena sredstva ne sme zagotavljati neomejenega zavarovanja pred prihodnjimi posledicami recesije. |
| --- | --- |

(35)

Glede na različne razmere v različnih državah Efte in bankah je mogoče povečati prilagodljivost tudi s tem, da se bankam omogoči, da se lahko oslabljena sredstva, ki ne izpolnjujejo zgornjih meril za upravičenost, brez posebne utemeljitve vključijo v mehanizem pomoči, in sicer v obsegu največ 10–20 % vseh sredstev banke, ki so vključena v ta mehanizem. Vendar program pomoči ne more vključevati sredstev, ki trenutno ne veljajo za oslabljena. Finančna pomoč za oslabljena sredstva ne sme zagotavljati neomejenega zavarovanja pred prihodnjimi posledicami recesije.

| (36) | Splošno načelo je, da širša ko so merila upravičenosti in večji ko je delež zadevnih sredstev v portfelju bank, bolj temeljiti bodo morali biti prestrukturiranje in sanacijski ukrepi, da se bi se izognili neprimernemu izkrivljanju konkurence. Nadzorni organ sredstev vsekakor ne bo upošteval kot upravičenih do pomoči, če so bila vnesena v bilanco stanja banke upravičenke po določenem roku pred objavo programa pomoči (20). V nasprotnem primeru bi lahko prišlo do arbitraže v zvezi s sredstvi in nedopustnega moralnega tveganja, saj bi nastale spodbude za banke, da ne ocenijo ustrezno tveganj pri bodočih posojilih in drugih naložbah, tako da bi se ponavljale napake, ki so privedle do sedanje krize (21). |
| --- | --- |

(36)

Splošno načelo je, da širša ko so merila upravičenosti in večji ko je delež zadevnih sredstev v portfelju bank, bolj temeljiti bodo morali biti prestrukturiranje in sanacijski ukrepi, da se bi se izognili neprimernemu izkrivljanju konkurence. Nadzorni organ sredstev vsekakor ne bo upošteval kot upravičenih do pomoči, če so bila vnesena v bilanco stanja banke upravičenke po določenem roku pred objavo programa pomoči (20). V nasprotnem primeru bi lahko prišlo do arbitraže v zvezi s sredstvi in nedopustnega moralnega tveganja, saj bi nastale spodbude za banke, da ne ocenijo ustrezno tveganj pri bodočih posojilih in drugih naložbah, tako da bi se ponavljale napake, ki so privedle do sedanje krize (21).

5.5   Vrednotenje sredstev, ki so upravičena do pomoči, in določanje cen

| (37) | Da se preprečita neupravičeno izkrivljanje konkurence in tekmovanje za subvencije med državami EGP, je ključnega pomena ustrezen in skladen pristop k vrednotenju sredstev, vključno s sredstvi, ki so kompleksnejša in manj likvidna. Vrednotenje mora potekati v skladu s splošno metodologijo, določeno na ravni EGP, Nadzorni organ pa ga mora vnaprej uskladiti v vseh državah Efte, da se zagotovi čim večja učinkovitost ukrepa finančne pomoči za oslabljena sredstva in zmanjša tveganje za nastanek izkrivljanja in škodljive arbitraže, zlasti pri mednarodnih bankah. Mogoče bo potrebna uporaba alternativnih metodologij, da se bodo upoštevale posebne okoliščine v zvezi z na primer pravočasno razpoložljivostjo ustreznih podatkov, pod pogojem, da bodo dosegle enako stopnjo preglednosti. V vsakem primeru morajo banke, ki so upravičene do pomoči, dnevno vrednotiti svoje portfelje ter redno in pogosto posredovati podatke nacionalnim organom ter svojim nadzornim organom. |
| --- | --- |

(37)

Da se preprečita neupravičeno izkrivljanje konkurence in tekmovanje za subvencije med državami EGP, je ključnega pomena ustrezen in skladen pristop k vrednotenju sredstev, vključno s sredstvi, ki so kompleksnejša in manj likvidna. Vrednotenje mora potekati v skladu s splošno metodologijo, določeno na ravni EGP, Nadzorni organ pa ga mora vnaprej uskladiti v vseh državah Efte, da se zagotovi čim večja učinkovitost ukrepa finančne pomoči za oslabljena sredstva in zmanjša tveganje za nastanek izkrivljanja in škodljive arbitraže, zlasti pri mednarodnih bankah. Mogoče bo potrebna uporaba alternativnih metodologij, da se bodo upoštevale posebne okoliščine v zvezi z na primer pravočasno razpoložljivostjo ustreznih podatkov, pod pogojem, da bodo dosegle enako stopnjo preglednosti. V vsakem primeru morajo banke, ki so upravičene do pomoči, dnevno vrednotiti svoje portfelje ter redno in pogosto posredovati podatke nacionalnim organom ter svojim nadzornim organom.

| (38) | Če se zdi vrednotenje sredstev še posebej kompleksno, se lahko proučijo alternativni pristopi, kot na primer ustanovitev „dobre banke“, pri čemer bi država odkupila dobra sredstva in ne oslabljena. Druga možnost je lahko tudi javno lastništvo banke (vključno z nacionalizacijo), da se sčasoma izvede vrednotenje v okviru prestrukturiranja ali nadzorovane likvidacije, s čimer se odpravijo vse negotovosti glede prave vrednosti zadevnih sredstev (22). |
| --- | --- |

(38)

Če se zdi vrednotenje sredstev še posebej kompleksno, se lahko proučijo alternativni pristopi, kot na primer ustanovitev „dobre banke“, pri čemer bi država odkupila dobra sredstva in ne oslabljena. Druga možnost je lahko tudi javno lastništvo banke (vključno z nacionalizacijo), da se sčasoma izvede vrednotenje v okviru prestrukturiranja ali nadzorovane likvidacije, s čimer se odpravijo vse negotovosti glede prave vrednosti zadevnih sredstev (22).

| (39) | Na prvi stopnji je treba sredstva ovrednotiti na podlagi njihove tekoče tržne vrednosti, če je to mogoče. Na splošno vsak prenos sredstev, ki so vključena v shemo, na podlagi ovrednotenja, ki presega tržno ceno, pomeni državno pomoč. Vendar se lahko tekoča tržna vrednost v trenutnih okoliščinah precej razlikuje od knjigovodske vrednosti teh sredstev, če ni trga, pa se lahko zgodi, da sredstva nimajo nobene vrednosti (vrednost nekaterih sredstev je dejansko lahko enaka nič). |
| --- | --- |

(39)

Na prvi stopnji je treba sredstva ovrednotiti na podlagi njihove tekoče tržne vrednosti, če je to mogoče. Na splošno vsak prenos sredstev, ki so vključena v shemo, na podlagi ovrednotenja, ki presega tržno ceno, pomeni državno pomoč. Vendar se lahko tekoča tržna vrednost v trenutnih okoliščinah precej razlikuje od knjigovodske vrednosti teh sredstev, če ni trga, pa se lahko zgodi, da sredstva nimajo nobene vrednosti (vrednost nekaterih sredstev je dejansko lahko enaka nič).

| (40) | Na drugi stopnji se v okviru programa finančne pomoči oslabljenim sredstvom pripiše vrednost („vrednost ob prenosu“), ki nujno presega trenutno tržno ceno, da se doseže učinek pomoči. Da se zagotovi dosledna presoja skladnosti pomoči, Nadzorni organ vrednost ob prenosu, ki odraža osnovno dolgoročno ekonomsko vrednost („realna ekonomska vrednost“) sredstev, na podlagi osnovnih denarnih tokov in širšega časovnega okvira, oceni kot sprejemljivo merilo, ki skladnost višine pomoči označuje kot najmanjšo potrebno. Za nekatere kategorije sredstev bo treba proučiti enotne odbitke („hair-cuts“), da bo mogoče oceniti realno ekonomsko vrednost sredstev, ki so tako kompleksna, da se zanesljive napovedi vrednosti v bližnji prihodnosti ne zdijo mogoče. |
| --- | --- |

(40)

Na drugi stopnji se v okviru programa finančne pomoči oslabljenim sredstvom pripiše vrednost („vrednost ob prenosu“), ki nujno presega trenutno tržno ceno, da se doseže učinek pomoči. Da se zagotovi dosledna presoja skladnosti pomoči, Nadzorni organ vrednost ob prenosu, ki odraža osnovno dolgoročno ekonomsko vrednost („realna ekonomska vrednost“) sredstev, na podlagi osnovnih denarnih tokov in širšega časovnega okvira, oceni kot sprejemljivo merilo, ki skladnost višine pomoči označuje kot najmanjšo potrebno. Za nekatere kategorije sredstev bo treba proučiti enotne odbitke („hair-cuts“), da bo mogoče oceniti realno ekonomsko vrednost sredstev, ki so tako kompleksna, da se zanesljive napovedi vrednosti v bližnji prihodnosti ne zdijo mogoče.

| (41) | Zato mora pri ukrepih za odkup sredstev ali zavarovanje sredstev (23) vrednost sredstev ob prenosu temeljiti na njihovi realni ekonomski vrednosti. Poleg tega mora država prejeti ustrezno povračilo. Če države Efte menijo, da mora vrednost sredstev ob prenosu presegati njihovo realno ekonomsko vrednost, zlasti zato, da se izogne tehnični plačilni nesposobnosti, je element pomoči iz ukrepa ustrezno večji. To je sprejemljivo le, če poteka hkrati obsežno prestrukturiranje in se uvajajo pogoji, ki omogočajo črpanje te dodatne pomoči na poznejši stopnji, na primer prek mehanizmov za vračilo sredstev. |
| --- | --- |

(41)

Zato mora pri ukrepih za odkup sredstev ali zavarovanje sredstev (23) vrednost sredstev ob prenosu temeljiti na njihovi realni ekonomski vrednosti. Poleg tega mora država prejeti ustrezno povračilo. Če države Efte menijo, da mora vrednost sredstev ob prenosu presegati njihovo realno ekonomsko vrednost, zlasti zato, da se izogne tehnični plačilni nesposobnosti, je element pomoči iz ukrepa ustrezno večji. To je sprejemljivo le, če poteka hkrati obsežno prestrukturiranje in se uvajajo pogoji, ki omogočajo črpanje te dodatne pomoči na poznejši stopnji, na primer prek mehanizmov za vračilo sredstev.

| (42) | Postopek vrednotenja v zvezi s tržno vrednostjo in realno ekonomsko vrednostjo ter povračilo državi mora potekati v skladu z istimi smernicami in postopki iz Priloge 4. |
| --- | --- |

(42)

Postopek vrednotenja v zvezi s tržno vrednostjo in realno ekonomsko vrednostjo ter povračilo državi mora potekati v skladu z istimi smernicami in postopki iz Priloge 4.

| (43) | Pri ocenjevanju metod vrednotenja, ki jih za ukrepe finančne pomoči za oslabljena sredstva predlagajo države Efte, in njihovega izvajanja v posameznih primerih se Nadzorni organ lahko posvetuje s strokovnjaki za vrednotenje (24). Nadzorni organ bo upošteval tudi strokovno znanje obstoječih teles na ravni EU, da bo zagotovil doslednost metodologij vrednotenja. |
| --- | --- |

(43)

Pri ocenjevanju metod vrednotenja, ki jih za ukrepe finančne pomoči za oslabljena sredstva predlagajo države Efte, in njihovega izvajanja v posameznih primerih se Nadzorni organ lahko posvetuje s strokovnjaki za vrednotenje (24). Nadzorni organ bo upošteval tudi strokovno znanje obstoječih teles na ravni EU, da bo zagotovil doslednost metodologij vrednotenja.

5.6   Upravljanje sredstev v okviru ukrepov pomoči

| (44) | Države Efte morajo izmed možnosti iz oddelka 4 izbrati model za vključitev sredstev bank v mehanizem pomoči, ki bo glede na obseg problema oslabljenih sredstev, razmere zadevnih bank in vpliv na proračun najprimernejši. Cilj kontrole državnih pomoči je zagotoviti, da so deli izbranega modela zasnovani tako, da zagotavljajo enakopravno obravnavo in preprečujejo neupravičeno izkrivljanje konkurence. |
| --- | --- |

(44)

Države Efte morajo izmed možnosti iz oddelka 4 izbrati model za vključitev sredstev bank v mehanizem pomoči, ki bo glede na obseg problema oslabljenih sredstev, razmere zadevnih bank in vpliv na proračun najprimernejši. Cilj kontrole državnih pomoči je zagotoviti, da so deli izbranega modela zasnovani tako, da zagotavljajo enakopravno obravnavo in preprečujejo neupravičeno izkrivljanje konkurence.

| (45) | Medtem ko so lahko posebni režimi določanja cen pri ukrepih pomoči različni, pa zaradi svojih posebnih značilnosti ne smejo imeti opaznega učinka na ustrezno porazdelitev bremena med državo in bankami upravičenkami. Na podlagi ustreznega vrednotenja mora splošni finančni mehanizem družbe za upravljanje premoženja, zavarovanje ali kombinirana rešitev zagotoviti, da banka prevzame enak delež izgub. V tem kontekstu se lahko razmisli o klavzulah o vračilu sredstev. Na splošno morajo vse sheme zagotoviti, da pokrijejo izgube pri prenosu sredstev banke upravičenke (glej odstavek 50 in opombo 11). |
| --- | --- |

(45)

Medtem ko so lahko posebni režimi določanja cen pri ukrepih pomoči različni, pa zaradi svojih posebnih značilnosti ne smejo imeti opaznega učinka na ustrezno porazdelitev bremena med državo in bankami upravičenkami. Na podlagi ustreznega vrednotenja mora splošni finančni mehanizem družbe za upravljanje premoženja, zavarovanje ali kombinirana rešitev zagotoviti, da banka prevzame enak delež izgub. V tem kontekstu se lahko razmisli o klavzulah o vračilu sredstev. Na splošno morajo vse sheme zagotoviti, da pokrijejo izgube pri prenosu sredstev banke upravičenke (glej odstavek 50 in opombo 11).

| (46) | Kateri koli model se izbere, je treba zato, da se banki olajša osredotočanje na ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja in da se preprečijo morebitna navzkrižja interesov, zagotoviti jasno funkcionalno in organizacijsko delitev med banko upravičenko in njenimi oslabljenimi sredstvi, zlasti kar zadeva njihovo upravljanje, osebje in stranke. |
| --- | --- |

(46)

Kateri koli model se izbere, je treba zato, da se banki olajša osredotočanje na ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja in da se preprečijo morebitna navzkrižja interesov, zagotoviti jasno funkcionalno in organizacijsko delitev med banko upravičenko in njenimi oslabljenimi sredstvi, zlasti kar zadeva njihovo upravljanje, osebje in stranke.

5.7   Postopkovni vidiki

| (47) | V Prilogi 5 so navedene podrobne smernice glede posledic smernic za postopek v zvezi z državno pomočjo v zvezi s prvotnim obvestilom o pomoči in oceno načrtov prestrukturiranja, če je to potrebno. |
| --- | --- |

(47)

V Prilogi 5 so navedene podrobne smernice glede posledic smernic za postopek v zvezi z državno pomočjo v zvezi s prvotnim obvestilom o pomoči in oceno načrtov prestrukturiranja, če je to potrebno.

6.   Nadaljnji ukrepi – prestrukturiranje in ponovna vzpostavitev uspešnega poslovanja

| (48) | Zgornja načela in pogoji določajo okvir za oblikovanje ukrepov finančne pomoči za oslabljena sredstva v skladu s pravili o državni pomoči. Namen pravil o državni pomoči v sedanjem kontekstu je zagotoviti čim manjšo pomoč, ki bo povzročila čim manjše izkrivljanje, v podporo odpravi tveganj, povezanih z ločeno kategorijo sredstev bank upravičenk, da se pripravi trdna osnova za ponovno vzpostavitev dolgoročnega uspešnega poslovanja brez državne pomoči. Čeprav je upravljanje z oslabljenimi sredstvi v skladu z zgornjimi načeli nujen korak za ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja bank, pa samo po sebi ni dovolj za dosego tega cilja. Banke morajo glede na svoje razmere in značilnosti sprejeti ustrezne ukrepe v svojo korist, da se izognejo ponovnemu pojavu podobnih problemov in da zagotovijo trajnostno donosnost. |
| --- | --- |

(48)

Zgornja načela in pogoji določajo okvir za oblikovanje ukrepov finančne pomoči za oslabljena sredstva v skladu s pravili o državni pomoči. Namen pravil o državni pomoči v sedanjem kontekstu je zagotoviti čim manjšo pomoč, ki bo povzročila čim manjše izkrivljanje, v podporo odpravi tveganj, povezanih z ločeno kategorijo sredstev bank upravičenk, da se pripravi trdna osnova za ponovno vzpostavitev dolgoročnega uspešnega poslovanja brez državne pomoči. Čeprav je upravljanje z oslabljenimi sredstvi v skladu z zgornjimi načeli nujen korak za ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja bank, pa samo po sebi ni dovolj za dosego tega cilja. Banke morajo glede na svoje razmere in značilnosti sprejeti ustrezne ukrepe v svojo korist, da se izognejo ponovnemu pojavu podobnih problemov in da zagotovijo trajnostno donosnost.

| (49) | V skladu s pravili o državni pomoči, zlasti tistimi za pomoč pri reševanju in prestrukturiranju, pomeni taka finančna pomoč za oslabljena sredstva strukturne ukrepe, zato je potrebna podrobna ocena treh pogojev: (i) ali upravičenka ustrezno prispeva k stroškom programa za oslabljena sredstva; (ii) ali so bili sprejeti ustrezni ukrepi za zagotovitev ponovne vzpostavitve uspešnega poslovanja ter (iii) kateri ukrepi so potrebni za odpravo izkrivljanja konkurence. |
| --- | --- |

(49)

V skladu s pravili o državni pomoči, zlasti tistimi za pomoč pri reševanju in prestrukturiranju, pomeni taka finančna pomoč za oslabljena sredstva strukturne ukrepe, zato je potrebna podrobna ocena treh pogojev: (i) ali upravičenka ustrezno prispeva k stroškom programa za oslabljena sredstva; (ii) ali so bili sprejeti ustrezni ukrepi za zagotovitev ponovne vzpostavitve uspešnega poslovanja ter (iii) kateri ukrepi so potrebni za odpravo izkrivljanja konkurence.

| (50) | Prvi pogoj je praviloma izpolnjen, če so izpolnjene zahteve iz prejšnjih poglavij, zlasti kar zadeva razkrivanje, vrednotenje, določanje cen in porazdelitev bremena. S tem se zagotovi prispevek upravičenke, in sicer vsaj v višini skupnih izgub, ki nastanejo pri prenosu sredstev državi. Če to ni mogoče, se izjemoma še vedno lahko odobri pomoč, vendar pod strožjimi pogoji, kot to velja za prva dva pogoja. |
| --- | --- |

(50)

Prvi pogoj je praviloma izpolnjen, če so izpolnjene zahteve iz prejšnjih poglavij, zlasti kar zadeva razkrivanje, vrednotenje, določanje cen in porazdelitev bremena. S tem se zagotovi prispevek upravičenke, in sicer vsaj v višini skupnih izgub, ki nastanejo pri prenosu sredstev državi. Če to ni mogoče, se izjemoma še vedno lahko odobri pomoč, vendar pod strožjimi pogoji, kot to velja za prva dva pogoja.

| (51) | Zahteve po ponovni vzpostavitvi uspešnega poslovanja in potreba po ukrepih za odpravo izkrivljanja konkurence se določijo za vsak primer posebej. Kar zadeva drugi pogoj, potrebo po ponovni vzpostavitvi uspešnega poslovanja, je treba poudariti, da je mogoče s finančno pomočjo za oslabljena sredstva prispevati k temu cilju. Pri pregledu uspešnosti poslovanja je treba potrditi dejansko in prihodnjo kapitalsko ustreznost banke po temeljiti oceni in analizi možnih dejavnikov tveganja (25). |
| --- | --- |

(51)

Zahteve po ponovni vzpostavitvi uspešnega poslovanja in potreba po ukrepih za odpravo izkrivljanja konkurence se določijo za vsak primer posebej. Kar zadeva drugi pogoj, potrebo po ponovni vzpostavitvi uspešnega poslovanja, je treba poudariti, da je mogoče s finančno pomočjo za oslabljena sredstva prispevati k temu cilju. Pri pregledu uspešnosti poslovanja je treba potrditi dejansko in prihodnjo kapitalsko ustreznost banke po temeljiti oceni in analizi možnih dejavnikov tveganja (25).

| (52) | Ocena Nadzornega organa o obsegu potrebnega prestrukturiranja po prvotni odobritvi ukrepov finančne pomoči za oslabljena sredstva temelji na naslednjih merilih: merilih za dokapitalizacijo bank, določenih v Smernicah Nadzornega organa o državni pomoči, deležu sredstev banke, za katera se nameni pomoč; ceni teh sredstev ob prenosu v primerjavi s tržno ceno, posebnih značilnostih odobrene pomoči za oslabljena sredstva, skupnem obsegu izpostavljenosti države tveganju prilagojene aktive banke, značaju in izvoru problemov banke upravičenke ter trdnosti poslovnega modela in naložbene strategije banke. Upošteva tudi vsa morebitna dodatna državna jamstva ali dokapitalizacijo s strani države, da se omogoči celotna slika razmer banke upravičenke (26). |
| --- | --- |

(52)

Ocena Nadzornega organa o obsegu potrebnega prestrukturiranja po prvotni odobritvi ukrepov finančne pomoči za oslabljena sredstva temelji na naslednjih merilih: merilih za dokapitalizacijo bank, določenih v Smernicah Nadzornega organa o državni pomoči, deležu sredstev banke, za katera se nameni pomoč; ceni teh sredstev ob prenosu v primerjavi s tržno ceno, posebnih značilnostih odobrene pomoči za oslabljena sredstva, skupnem obsegu izpostavljenosti države tveganju prilagojene aktive banke, značaju in izvoru problemov banke upravičenke ter trdnosti poslovnega modela in naložbene strategije banke. Upošteva tudi vsa morebitna dodatna državna jamstva ali dokapitalizacijo s strani države, da se omogoči celotna slika razmer banke upravičenke (26).

| (53) | Da se doseže dolgoročna uspešnost poslovanja, mora biti banka sposobna preživeti brez državne pomoči, kar pomeni, da mora imeti jasne načrte za vračilo sredstev, prejetih od države, in odpoved državnim jamstvom. Glede na rezultate te ocene mora prestrukturiranje vključevati poglobljen pregled strategije in dejavnosti banke, pri čemer se mora na primer osredotočiti tudi na osnovno dejavnost, preusmeritev poslovnih modelov, zaprtje ali odprodajo delov podjetja/hčerinskih podjetij, spremembe upravljanja premoženja in druge spremembe. |
| --- | --- |

(53)

Da se doseže dolgoročna uspešnost poslovanja, mora biti banka sposobna preživeti brez državne pomoči, kar pomeni, da mora imeti jasne načrte za vračilo sredstev, prejetih od države, in odpoved državnim jamstvom. Glede na rezultate te ocene mora prestrukturiranje vključevati poglobljen pregled strategije in dejavnosti banke, pri čemer se mora na primer osredotočiti tudi na osnovno dejavnost, preusmeritev poslovnih modelov, zaprtje ali odprodajo delov podjetja/hčerinskih podjetij, spremembe upravljanja premoženja in druge spremembe.

| (54) | Če ustrezno vrednotenje oslabljenih sredstev v skladu z načeli iz oddelka 5.5 in Priloge 4 brez posega države vodi k negativnemu lastniškemu kapitalu/tehnični plačilni nesposobnosti, je potrebno poglobljeno prestrukturiranje. Večkratni zahtevki za pomoč in neskladnost s splošnimi načeli iz zgornjih oddelkov nakazujejo na to, da je potrebno tako poglobljeno prestrukturiranje. |
| --- | --- |

(54)

Če ustrezno vrednotenje oslabljenih sredstev v skladu z načeli iz oddelka 5.5 in Priloge 4 brez posega države vodi k negativnemu lastniškemu kapitalu/tehnični plačilni nesposobnosti, je potrebno poglobljeno prestrukturiranje. Večkratni zahtevki za pomoč in neskladnost s splošnimi načeli iz zgornjih oddelkov nakazujejo na to, da je potrebno tako poglobljeno prestrukturiranje.

| (55) | Poglobljeno prestrukturiranje je potrebno tudi, če je banka že prejela državno pomoč v kakršni koli obliki, ki prispeva h kritju izgub ali izogibanju izgubam ali skupaj presega 2 % celotne tveganju prilagojene aktive banke, pri čemer je treba ustrezno upoštevati posebne značilnosti razmer vsake upravičenke (27). |
| --- | --- |

(55)

Poglobljeno prestrukturiranje je potrebno tudi, če je banka že prejela državno pomoč v kakršni koli obliki, ki prispeva h kritju izgub ali izogibanju izgubam ali skupaj presega 2 % celotne tveganju prilagojene aktive banke, pri čemer je treba ustrezno upoštevati posebne značilnosti razmer vsake upravičenke (27).

| (56) | Pri časovnem razporedu potrebnih ukrepov za ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja se upoštevajo posebne razmere zadevne banke, pa tudi splošne razmere v bančnem sektorju, brez neupravičenih zamud pri potrebnih prilagoditvah. |
| --- | --- |

(56)

Pri časovnem razporedu potrebnih ukrepov za ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja se upoštevajo posebne razmere zadevne banke, pa tudi splošne razmere v bančnem sektorju, brez neupravičenih zamud pri potrebnih prilagoditvah.

| (57) | Tretjič, na podlagi izkrivljanja konkurence zaradi pomoči je treba proučiti, kakšen naj bo obseg potrebnih izravnalnih ukrepov. To lahko vključuje zmanjšanje obsega dobičkonosnih delov podjetja ali hčerinskih podjetij ali njihovo odprodajo ali obveznosti glede ravnanja za omejitev širitve poslovanja. |
| --- | --- |

(57)

Tretjič, na podlagi izkrivljanja konkurence zaradi pomoči je treba proučiti, kakšen naj bo obseg potrebnih izravnalnih ukrepov. To lahko vključuje zmanjšanje obsega dobičkonosnih delov podjetja ali hčerinskih podjetij ali njihovo odprodajo ali obveznosti glede ravnanja za omejitev širitve poslovanja.

| (58) | Če banka upravičenka ne izpolnjuje pogojev iz prejšnjih odstavkov, zlasti glede razkrivanja, vrednotenja, določanja cen in porazdelitve bremena, so potrebni izravnalni ukrepi. |
| --- | --- |

(58)

Če banka upravičenka ne izpolnjuje pogojev iz prejšnjih odstavkov, zlasti glede razkrivanja, vrednotenja, določanja cen in porazdelitve bremena, so potrebni izravnalni ukrepi.

| (59) | Nadzorni organ oceni obseg potrebnih izravnalnih ukrepov na podlagi svoje ocene izkrivljanja konkurence, ki nastane zaradi pomoči, in zlasti na podlagi naslednjih dejavnikov: skupnega obsega pomoči, vključno z ukrepi v zvezi z jamstvi in dokapitalizacijo; količine oslabljenih sredstev, vključenih v ukrep; deleža izgub, ki nastanejo zaradi sredstev; splošne stabilnosti banke; profila tveganja sredstev, ki so vključena v program pomoči; kakovosti upravljanja banke s tveganji; ravni solventnosti, če pomoč ni dodeljena; položaja banke upravičenke na trgu in izkrivljanja konkurence, ki nastane, če banka ne prekine s tržnimi dejavnostmi ter učinka pomoči na strukturo bančnega sektorja. |
| --- | --- |

(59)

Nadzorni organ oceni obseg potrebnih izravnalnih ukrepov na podlagi svoje ocene izkrivljanja konkurence, ki nastane zaradi pomoči, in zlasti na podlagi naslednjih dejavnikov: skupnega obsega pomoči, vključno z ukrepi v zvezi z jamstvi in dokapitalizacijo; količine oslabljenih sredstev, vključenih v ukrep; deleža izgub, ki nastanejo zaradi sredstev; splošne stabilnosti banke; profila tveganja sredstev, ki so vključena v program pomoči; kakovosti upravljanja banke s tveganji; ravni solventnosti, če pomoč ni dodeljena; položaja banke upravičenke na trgu in izkrivljanja konkurence, ki nastane, če banka ne prekine s tržnimi dejavnostmi ter učinka pomoči na strukturo bančnega sektorja.

7.   Končna določba

| (60) | To poglavje Smernic o državni pomoči se uporablja od dne njegovega sprejetja ob upoštevanju finančnih in gospodarskih razmer, ki so zahtevale takojšnje ukrepanje. |
| --- | --- |

(60)

To poglavje Smernic o državni pomoči se uporablja od dne njegovega sprejetja ob upoštevanju finančnih in gospodarskih razmer, ki so zahtevale takojšnje ukrepanje.

---

(1)  To poglavje ustreza Sporočilu Evropske komisije z naslovom Sporočilo Komisije o obravnavanju oslabljenih sredstev v bančnem sektorju Skupnosti.

(2)  Čeprav uradni podatki za eursko območje kažejo, da je kreditiranje podjetij še vedno visoko, osnovni trendi upadajo, saj so se stopnje rasti posojil na medmesečni ravni ob koncu leta 2008 občutno upočasnile. Decembra 2008 so se posojila bank zasebnemu gospodarstvu (posojila nedenarnim finančnim institucijam brez države) v primerjavi z novembrom znižala za 0,4 %.

(3)  Od sredine leta 2007 do prvega četrtletja leta 2009 je bilo skupaj odpisane za 1 063 milijard USD vrednosti sredstev, in sicer 737,6 milijarde USD v bankah s sedežem v ZDA ter 293,7 milijarde USD v bankah s sedežem v Evropi. Med slednjimi je bilo za 68 milijard USD vrednosti sredstev odpisane v bankah s sedežem v Švici. Kljub obsegu odpisov vrednosti sredstev, ugotovljenemu na podlagi podatkov, ki so jih banke že sporočile, MDS trenutno ocenjuje, da bodo skupne izgube bank, povezane s slabitvijo sredstev, najverjetneje dosegle 2 200 milijard USD. Ta ocena temelji na svetovnem obsegu olistinjenega hipotekarnega dolga, dolga potrošnikov in podjetij, ki izvira iz ZDA, in se že od začetka krize nenehno povečuje. Nekateri analitiki trgov menijo, da bodo skupne izgube morda še občutno višje. Na primer Nouriel Roubini, ki že ves čas zagovarja stališče, da so uradne ocene prenizke, zdaj ocenjuje, da bi skupne izgube samo v ZDA lahko dosegle 3 600 milijard USD.

(4)  O navedenih načinih podrobneje razpravljamo v Prilogi 2.

(5)  Ni nujno, da državni odkupi sredstev dolgoročneje pomenijo visoke proračunske stroške, če je mogoče zadosten delež pridobljenih sredstev pozneje prodati z dobičkom (glej primer ZDA in Švedske v Prilogi 2). Vendar pa gre za proračunski izdatek, ki ga je treba financirati vnaprej, zaradi česar bi se povečali bruto javni dolg in potrebe države po bruto financiranju. Pristop, ki temelji na zamenjavi javnega dolga za oslabljena sredstva, bi bilo mogoče uporabiti za zmanjšanje operativnih težav v zvezi z izdajanjem, vendar se s tem ne bi izognili učinku na proračunska razmerja in povečanju količine javnega dolga na trgu.

(6)  Banke imajo ponavadi različna sredstva, ki vključujejo gotovino, finančna sredstva (zakladne menice, dolžniški vrednostni papirji, lastniški vrednostni papirji, posojila, s katerimi se trguje, in borzno blago), izvedene finančne instrumente (posli zamenjave, opcije), posojila, finančne naložbe, neopredmetena sredstva, zemljišča, stavbe in opremo. Izgube lahko nastanejo, kadar se sredstva prodajajo pod njihovo knjigovodsko vrednostjo, kadar se njihova vrednost zmanjša in se oblikujejo rezervacije za potencialne izgube, ali naknadno, kadar so tokovi prihodkov ob zapadlosti nižji od knjigovodske vrednosti.

(7)  Šteje se, da jamstvo pomeni državno pomoč, kadar banka upravičenka na trgu ne more najti neodvisnega zasebnega ponudnika, ki bi bil pripravljen zagotoviti podobno jamstvo. Znesek državne pomoči se določi kot najvišji znesek neto odgovornosti države.

(8)  Del VIII Smernic o državni pomoči Nadzornega organa: Uporaba pravil o državni pomoči za ukrepe v zvezi s finančnimi institucijami v okviru trenutne svetovne finančne krize, objavljen v UL L 17, 20.1.2011, str. 1, in Dopolnilu EGP št. 3, 20.1.2011, str. 1. Posodobljena različica Smernic o državni pomoči je objavljena na spletni strani Nadzornega organa:

http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/.

(9)  Del VIII Smernic o državni pomoči Nadzornega organa: Dokapitalizacija finančnih institucij v trenutni finančni krizi: omejitev pomoči na najmanjšo potrebno in zaščitni ukrepi za preprečevanje neupravičenega izkrivljanja konkurence, objavljen v UL L 17, 20.1.2011, str. 1, in Dopolnilu EGP št. 3, 20.1.2011. Posodobljena različica Smernic o državni pomoči je objavljena na spletni strani Nadzornega organa:

http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/.

(10)  Ne glede na zahtevo, da je treba dati na razpolago podatke o učinku ukrepa finančne pomoči za oslabljena sredstva na bilanco stanja ob ustrezni porazdelitvi bremena, je treba izraza „preglednost“ in „popolno razkritje“ razumeti kot preglednost v razmerju do nacionalnih organov, vključenih neodvisnih strokovnjakov in Nadzornega organa.

(11)  Znesek pomoči ustreza razliki med vrednostjo sredstev ob prenosu (ki običajno temelji na njihovi dejanski ekonomski vrednosti) in tržno ceno. V tem poglavju nastale izgube pomenijo razliko med vrednostjo sredstev ob prenosu in njihovo knjigovodsko vrednostjo. Dejanske izgube so običajno znane šele naknadno.

(12)  Ukrepi finančne pomoči za oslabljena sredstva so do neke mere primerljivi s kapitalskimi injekcijami, in sicer v toliko, kolikor pomenijo mehanizem za nadomestitev izgub in vplivajo na regulatorni kapital. Vendar finančna pomoč za oslabljena sredstva za državo pomeni večje tveganje, povezano s specifičnim portfeljem oslabljenih sredstev brez neposrednega prispevka drugih dejavnosti in skladov banke, ki ustvarjajo dohodek, in ne glede na njen morebitni kapitalski delež v banki. Ker ima finančna pomoč za oslabljena sredstva več pomanjkljivosti in bolj omejene prednosti, bi bilo zanjo praviloma treba plačati več kot za kapitalske injekcije.

(13)  S primerjavo knjigovodske vrednosti sredstev in njihove vrednosti ob prenosu (tj. njihove dejanske ekonomske vrednosti).

(14)  V nasprotju s tem naj bi bila zaščita delničarjev praviloma izključena. Glej odločbi NN 39/08 (Danska, Aid for liquidation of Roskilde Bank) in NN 41/08 (Združeno kraljestvo, Rescue aid to Bradford & Bingley).

(15)  Na primer kadar zaradi velikosti banke ali vrste njenih dejavnosti ne bi bilo mogoče izpeljati upravnega ali sodnega postopka oziroma nadzorovane likvidacije, ne da bi to imelo nevarne sistemske učinke na druge finančne institucije ali na zagotavljanje posojil realnemu gospodarstvu. V takem primeru bi bila potrebna utemeljitev monetarnega in/ali nadzornega organa.

(16)  Na primerno raven lahko vplivajo tudi drugi dejavniki, na primer višje plačilo za finančno pomoč. Poleg tega je treba upoštevati, da se naknadno nadomestilo za izgube lahko poplača šele nekaj let po uvedbi ukrepa in lahko zato nezadovoljivo podaljša negotovost glede vrednotenja oslabljenih sredstev. Pri klavzulah o vračilu sredstev, ki temeljijo na vnaprejšnjem vrednotenju, te težave ne bi bilo.

(17)  V primeru vključenih sredstev z morebitno poznejšo zapadlostjo.

(18)  „Nepredvidljive okoliščine“ so okoliščine, ki jih poslovodstvo družbe nikakor ni moglo predvideti, ko je sprejelo odločitev, da se banka ne vključi v program finančne pomoči v postavljenem roku, in niso posledica malomarnosti ali napake poslovodstva družbe ali odločitev skupine, ki ji ta pripada. „Izredne okoliščine“ so okoliščine, ki so izredne ne glede na sedanjo krizo. Države Efte, ki se sklicujejo na take okoliščine, morajo Nadzornemu organu sporočiti vse potrebne informacije.

(19)  Kot kaže, so tak pristop izbrale ZDA za Citigroup in Bank of America.

(20)  Nadzorni organ na splošno meni, da bo enoten in objektiven rok, na primer konec leta 2008, bankam in državam Efte zagotovil enake pogoje.

(21)  Po potrebi se lahko državna pomoč v zvezi s tveganji glede prihodnjih sredstev obravnava na podlagi Smernic Nadzornega organa o državni pomoči, zlasti poglavja o državnih jamstvih in poglavja o Začasnem okviru Skupnosti za ukrepe državnih pomoči v podporo dostopu do financiranja ob trenutni finančni in gospodarski krizi.

(22)  Do tega bi na primer prišlo, če bi država zamenjala sredstva za državne obveznice v vrednosti, ki je enaka njihovi nominalni vrednosti, vendar bi prejela nakupne bone s pogojno obveznostjo na kapital banke, vrednost katerih je odvisna od končne prodajne cene oslabljenih sredstev.

(23)  Pri ukrepu zavarovanja vrednost ob prenosu velja za zavarovano vrednost.

(24)  Nadzorni organ bo mnenja teh strokovnjakov za vrednotenje uporabil na podoben način kot pri drugih postopkih v zvezi z državno pomočjo, pri katerih se lahko posvetuje tudi z zunanjimi strokovnjaki.

(25)  Kadar je primerno, bi bilo treba zagotoviti tudi skladnost z merili iz odstavka 40 v Smernicah Nadzornega organa o državni pomoči o dokapitalizaciji finančnih institucij v trenutni finančni krizi.

(26)  Če morajo banke po odobritvi predhodne državne pomoči predložiti načrt prestrukturiranja, morajo v tem načrtu ustrezno upoštevati novo pomoč in predvideti vse možnosti od prestrukturiranja do nadzorovane likvidacije.

(27)  Sodelovanje v odobreni shemi kreditnih jamstev, pri čemer se za kritje izgub ni treba sklicevati na jamstvo, se ne upošteva za namene tega odstavka.

PRILOGA 1

SMERNICE EUROSISTEMA O PODPORNIH UKREPIH ZA SREDSTVA BANK

Eurosistem je določil sedem smernic o podpornih ukrepih za sredstva bank:

| — | primernost institucij, in sicer na prostovoljni podlagi, v primeru omejitev imajo lahko prednost institucije z velikimi koncentracijami oslabljenih sredstev, |
| --- | --- |

—

primernost institucij, in sicer na prostovoljni podlagi, v primeru omejitev imajo lahko prednost institucije z velikimi koncentracijami oslabljenih sredstev,

| — | relativno široka opredelitev sredstev, ki so lahko vključena v program pomoči, |
| --- | --- |

—

relativno široka opredelitev sredstev, ki so lahko vključena v program pomoči,

| — | vrednotenje upravičenih sredstev, ki mora biti pregledno in po možnosti temeljiti na vrsti pristopov in skupnih meril, ki jih sprejmejo države EGP, in sicer na podlagi neodvisnih strokovnih mnenj tretjih strani, uporaba modelov, s katerimi se na podlagi podatkov na mikro ravni ocenjuje gospodarska vrednost pričakovanih izgub in z njimi povezane verjetnosti ter za sredstva značilni odbitki od knjigovodskih vrednosti sredstev, če je ocena tržne vrednosti še posebej težavna ali če je zaradi razmer potrebno hitro ukrepanje, |
| --- | --- |

—

vrednotenje upravičenih sredstev, ki mora biti pregledno in po možnosti temeljiti na vrsti pristopov in skupnih meril, ki jih sprejmejo države EGP, in sicer na podlagi neodvisnih strokovnih mnenj tretjih strani, uporaba modelov, s katerimi se na podlagi podatkov na mikro ravni ocenjuje gospodarska vrednost pričakovanih izgub in z njimi povezane verjetnosti ter za sredstva značilni odbitki od knjigovodskih vrednosti sredstev, če je ocena tržne vrednosti še posebej težavna ali če je zaradi razmer potrebno hitro ukrepanje,

| — | ustrezna stopnja delitve tveganja kot element, ki je potreben v vsaki shemi, da se omejijo stroški za državo, zagotovijo prave spodbude za sodelovanje institucij in ohranijo enaki pogoji za vse te institucije, |
| --- | --- |

—

ustrezna stopnja delitve tveganja kot element, ki je potreben v vsaki shemi, da se omejijo stroški za državo, zagotovijo prave spodbude za sodelovanje institucij in ohranijo enaki pogoji za vse te institucije,

| — | ustrezno trajanje podpornih shem za sredstva, ki po možnosti ustreza strukturi zapadlosti upravičenih sredstev, |
| --- | --- |

—

ustrezno trajanje podpornih shem za sredstva, ki po možnosti ustreza strukturi zapadlosti upravičenih sredstev,

| — | upravljanje institucij, ki mora še naprej potekati v skladu s poslovnimi načeli, in dajanje prednosti programom, ki predvidevajo dobro opredeljene strategije izstopa, in |
| --- | --- |

—

upravljanje institucij, ki mora še naprej potekati v skladu s poslovnimi načeli, in dajanje prednosti programom, ki predvidevajo dobro opredeljene strategije izstopa, in

| — | pogojenost shem javne podpore z nekaterimi merljivimi merili, kot so obveznosti nadaljnjega zagotavljanja posojil, da se v skladu s komercialnimi merili zadosti povpraševanju. |
| --- | --- |

—

pogojenost shem javne podpore z nekaterimi merljivimi merili, kot so obveznosti nadaljnjega zagotavljanja posojil, da se v skladu s komercialnimi merili zadosti povpraševanju.

PRILOGA 2

Različni možni pristopi k finančni pomoči za oslabljena sredstva ter izkušnje z uporabo banke v likvidaciji v Združenih državah, na Švedskem, v Franciji, Italiji, Nemčiji in Švici

I.   MOŽNA PRISTOPA

Načeloma sta možna dva širša pristopa k upravljanju sredstev v okviru ukrepov finančne pomoči:

| — | Ločevanje oslabljenih in dobrih sredstev znotraj banke ali v bančnem sektorju kot celoti. Možnih je več različic tega pristopa. Za vsako banko se lahko ustanovi družba za upravljanje premoženja (slaba banka ali subjekt za zajezitev tveganja), pri čemer bi se oslabljena sredstva prenesla na ločen pravni subjekt, s sredstvi bi še vedno upravljala banka, ki potrebuje pomoč, ali ločen subjekt, morebitne izgube pa bi si razdelili dobra banka in država. Druga možnost je, da država ustanovi samostojno institucijo (pogosto imenovano „banka agregator“), ki kupuje oslabljena sredstva posameznih bank ali bančnega sektorja kot celote, s čimer bankam omogoči ponovno normalno kreditno aktivnost, brez tveganja zmanjšanja vrednosti sredstev. Ta pristop lahko vključuje tudi predhodno nacionalizacijo, ko država prevzame nadzor nad nekaterimi ali vsemi bankami v sektorju, preden loči njihovo slabo in dobro aktivo. |
| --- | --- |

—

Ločevanje oslabljenih in dobrih sredstev znotraj banke ali v bančnem sektorju kot celoti. Možnih je več različic tega pristopa. Za vsako banko se lahko ustanovi družba za upravljanje premoženja (slaba banka ali subjekt za zajezitev tveganja), pri čemer bi se oslabljena sredstva prenesla na ločen pravni subjekt, s sredstvi bi še vedno upravljala banka, ki potrebuje pomoč, ali ločen subjekt, morebitne izgube pa bi si razdelili dobra banka in država. Druga možnost je, da država ustanovi samostojno institucijo (pogosto imenovano „banka agregator“), ki kupuje oslabljena sredstva posameznih bank ali bančnega sektorja kot celote, s čimer bankam omogoči ponovno normalno kreditno aktivnost, brez tveganja zmanjšanja vrednosti sredstev. Ta pristop lahko vključuje tudi predhodno nacionalizacijo, ko država prevzame nadzor nad nekaterimi ali vsemi bankami v sektorju, preden loči njihovo slabo in dobro aktivo.

| — | Zavarovalna shema za sredstva, v okviru katere banke oslabljena sredstva ohranijo v svoji bilanci stanja, vendar jim država povrne izgube. Pri zavarovanju sredstev ostanejo oslabljena sredstva v bilanci stanja bank, katerim država povrne nekatere ali vse izgube. Problem pri zavarovanju sredstev je določitev ustrezne premije za heterogeno in kompleksno premoženje, ki mora biti načeloma določena kombinacija značilnosti vrednotenja in tveganja zavarovanih sredstev. Drugi problem je, da je zavarovalne sheme tehnično težko upravljati v razmerah, ko so zavarovana sredstva razpršena na veliko število bank, ne pa koncentrirana na majhno število večjih bank. Nenazadnje lahko zaradi tega, ker zavarovana sredstva ostanejo v bilanci stanja bank, pride do navzkrižja interesov, poleg tega pa manjka pomemben psihološki učinek, da sta dobra banka in slaba aktiva jasno ločeni. |
| --- | --- |

—

Zavarovalna shema za sredstva, v okviru katere banke oslabljena sredstva ohranijo v svoji bilanci stanja, vendar jim država povrne izgube. Pri zavarovanju sredstev ostanejo oslabljena sredstva v bilanci stanja bank, katerim država povrne nekatere ali vse izgube. Problem pri zavarovanju sredstev je določitev ustrezne premije za heterogeno in kompleksno premoženje, ki mora biti načeloma določena kombinacija značilnosti vrednotenja in tveganja zavarovanih sredstev. Drugi problem je, da je zavarovalne sheme tehnično težko upravljati v razmerah, ko so zavarovana sredstva razpršena na veliko število bank, ne pa koncentrirana na majhno število večjih bank. Nenazadnje lahko zaradi tega, ker zavarovana sredstva ostanejo v bilanci stanja bank, pride do navzkrižja interesov, poleg tega pa manjka pomemben psihološki učinek, da sta dobra banka in slaba aktiva jasno ločeni.

II.   IZKUŠNJE S SLABIMI BANKAMI

V Združenih državah je bila leta 1989 ustanovljena Resolution Trust Corporation (RTC) kot družba za upravljanje premoženja v državni lasti. Njena naloga je bila likvidacija sredstev (predvsem v zvezi z nepremičninami, vključno s hipotekarnimi posojili) hranilnih in posojilnih združenj, ki jih je Office of Thrift Supervision po hranilno-kreditni krizi (1989–1992) razglasil za plačilno nesposobne. RTC je prevzela tudi naloge na področju zavarovanja predhodnega organa Federal Home Loan Bank Board. Od leta 1989 do sredine leta 1995 je RTC zaprla ali drugače razrešila 747 hranilnic in posojilnic s skupnimi sredstvi 394 milijarde USD. V letu 1995 so se njene naloge prenesle na Savings Association Insurance Fund v okviru Federal Deposit Insurance Corporation. Skupni stroški za davkoplačevalce so bili ocenjeni na 124 milijard USD v cenah iz leta 1995.

RTC je delovala prek tako imenovanih „programov statusnega partnerstva“. V vsa statusna partnerstva so bili vključeni partnerji iz zasebnega sektorja, ki so pridobili delež v paketu sredstev. Z ohranjanjem deleža v portfeljih sredstev je bila RTC lahko udeležena pri izjemno visokih donosih vlagateljev v portfelje. Poleg tega so statusna partnerstva RTC omogočila, da izkoristi prizadevanja svojih partnerjev iz zasebnega sektorja na področju upravljanja in likvidacije, struktura pa je pomagala zagotoviti boljšo uskladitev spodbud, kot ponavadi obstaja v razmerjih med upnikom in posojilojemalcem. Različne oblike statusnih partnerstev so: Multiple Investment Fund (omejeno partnerstvo z izbranimi partnerji, neopredeljen portfelj sredstev), N-series in S-series Mortgage Trusts (razpis za določen portfelj sredstev), Land fund (za doseganje dobička iz dolgoročnega pridobivanja in razvoja zemljišč) ter JDC Partnership (izbira splošnega partnerja na „lepotnem tekmovanju“ za nezavarovane terjatve ali terjatve vprašljive vrednosti).

Na Švedskem sta bili v okviru ukrepov za reševanje finančne krize v letih 1992–1993 ustanovljeni dve korporaciji za upravljanje premoženja bank, Securum in Retriva, in sicer za upravljanje nedonosnih posojil finančnih institucij. Sredstva banke, ki je potrebovala pomoč, so se razdelila na dobro in slabo aktivo, pri čemer se je slaba aktiva prenesla na eno od korporacij za upravljanje premoženja, večinoma na Securum
   (1). Pomembna lastnost švedskega programa je bila, da so bile banke prisiljene v celoti razkriti pričakovane izgube iz posojil ter nepremičninam in drugim sredstvom pripisati realistične vrednosti. Zato je finančni nadzorni organ poostril svoja pravila za določanje verjetnih izgub iz posojil in za vrednotenje nepremičnin. Da bi zagotovil enotno vrednotenje nepremičnin bank, ki so zaprosile za pomoč, je finančni nadzorni organ ustanovil odbor za vrednotenje, v katerem so strokovnjaki s področja nepremičnin. Nizke tržne vrednosti, pripisane sredstvom med skrbnim preverjanjem strank, so učinkovito pripomogle k določitvi najnižje vrednosti sredstev. Ker so udeleženci na trgu vedeli, da cene ne bodo padle pod to raven, se je trgovanje nadaljevalo (2). Dolgoročno sta se korporaciji za upravljanje premoženja bank izkazali za uspešni, saj so bili proračunski stroški za podporo finančnemu sistemu bolj ali manj uravnoteženi z njunimi prihodki iz likvidacije lastnih sredstev.

V Franciji je bil v devetdesetih letih dvajsetega stoletja ustanovljen javni organ, deležen neomejenega državnega jamstva za ustanove, da bi prevzel in sčasoma poravnal slabo aktivo banke Credit Lyonnais. Slaba banka je pridobitev aktive financirala s posojilom, ki ga je zagotovila banka Credit Lyonnais. Slednja se je torej lahko izognila izgubam od aktive in sprostila kapital v vrednosti, enaki znesku tveganju prilagojene aktive, saj se je za posojilo slabi banki v skladu z državnim jamstvom uporabila utež tveganja 0 %. Evropska komisija je slabo banko potrdila kot pomoč za prestrukturiranje. Značilnost modela je bilo jasno ločevanje med dobro banko in slabo banko, da bi se preprečilo navzkrižje interesov ter bi lahko država glede dobička dobre banke uporabila klavzulo o izboljšanju stanja. Banka je bila v nekaj letih uspešno privatizirana. Vendar je prenos sredstev na slabo banko po knjigovodski vrednosti razbremenil delničarje odgovornosti za izgube in dolgoročno državi povzročil visoke stroške.

Nekaj let po tem je bila v Italiji banka Banco di Napoli razdeljena na slabo banko in dobro banko, potem ko so obstoječi delničarji skupaj z dokapitalizacijo, ki jo je zagotovila državna blagajna, nadomestili izgube, tako da je banka preživela. Banka Banco di Napoli je financirala pridobitev diskontiranih, a še vedno oslabljenih sredstev s strani slabe banke s subvencioniranim posojilom Centralne banke, ki ga je posredno zajamčila državna blagajna. Sanirana banka je bila privatizirana eno leto po tem. Niti v primeru banke Credit Lyonnais niti banke Banco di Napoli ni neposredni proračunski izdatek državne blagajne za pridobitev slabe aktive presegel stroška dokapitalizacije bank.

V Nemčiji so nedavno uporabili blago obliko slabe banke pri reševanju slabe aktive svojih deželnih bank (Landesbanken). V primeru banke SachsenLB je bila upravičenka prodana kot delujoče podjetje, potem ko je bila slaba aktiva v vrednosti okoli 17,5 milijarde EUR preusmerjena v namensko družbo, da bi se aktiva zadržala do zapadlosti. Nekdanji lastniki, dežela Saška, so zagotovili jamstvo za izgube v vrednosti okoli 17 % nominalne vrednosti, kar je v testu izjemnih situacij štelo za absolutno najvišjo raven potencialnih izgub (v referenčnem primeru je bila raven mogočih izgub ocenjena na 2 %). Novi lastnik je prevzel večino refinanciranja in je pokril preostalo tveganje. Pričakovati je bilo, da se bo znesek pomoči povečal vsaj do ocene v najslabšem primeru, kar je okoli 4 %. V primeru banke WestLB je bil portfelj aktive v vrednosti 23 milijard EUR preusmerjen v namensko družbo in zavarovan z državnim jamstvom v vrednosti 5 milijard EUR, da bi se pokrile morebitne izgube ter zaščitila bilanca stanja pred prilagoditvijo vrednosti aktive v skladu z mednarodnimi standardi računovodskega poročanja (MSRP). To je banki WestLB omogočilo, da je iz svoje bilance stanja odstranila tržno nestanovitnost aktive. Državi je bila plačana 0,5-odstotna provizija za jamstvo. Omejitev tveganja še velja in šteje za državno pomoč.

Vlada v Švici je ustanovila nov sklad, v katerega je podjetje UBS preneslo portfelj slabe aktive, ki ga je pred prenosom ovrednotila tretja oseba. Švica je, da bi zagotovila financiranje tega sklada, najprej vložila kapital v podjetje UBS (v obliki dolžniških vrednostnih papirjev, ki jih je bilo mogoče zamenjati z delnicami UBS), ki ga je UBS skoraj takoj odpisala in prenesla v sklad. Preostalo financiranje sklada je zagotovilo posojilo švicarske nacionalne banke.

V poznih devetdesetih letih dvajsetega stoletja so bili pogoji, pod katerimi so češke banke dajale posojila gospodarskim družbam, zelo ohlapno opredeljeni. Češke banke so zaradi tega utrpele veliko škodo in jih je morala v poznih devetdesetih letih iz tega položaja rešiti država. Za vzpostavitev zdravega bančnega sektorja je bila opravljena obsežna sanacija bančnih bilanc stanja.

Februarja 1991 je češka vlada ustanovila konsolidacijsko banko (Konsolidační banka, KOB), da bi prevzela slaba posojila iz bančnega sektorja, ki so se nakopičila pred letom 1991 – kot so dolgovi, podedovani iz centralno načrtovanega gospodarstva, zlasti tisti, povezani s trgovanjem s sovjetskim blokom. Septembra 2001 se je posebna banka preoblikovala v agencijo, ki je prav tako morala prevzeti slaba posojila, povezana z „novimi inovativnimi“ posojili (še zlasti tako imenovana privatizacijska posojila, neservisirana posojila in goljufiva posojila).

Od leta 1991 so bile najprej slabih posojil rešene velike banke, leta 1994 pa se je poudarek prevesil na manjše banke. Zlasti bankrot banke Kreditní banka avgusta 1996 ter posledično do določene mere preveliko dvigovanje gotovine iz banke Agrobanka sta povzročila znaten pritisk na češki bančni sistem. Zadevni programi so privedli le do začasnega povečanja državnega lastništva v bančništvu leta 1995 in znova leta 1998, to pa zaradi preklica dovoljenja za poslovanje Agrobanki. Na splošno se je državni delež v bančništvu povečal z 29 % leta 1994 na 32 % ob koncu leta 1995.

Poleg tega je bil za podporo majhnim bankam leta 1997 potrjen še en program, in sicer stabilizacijski program. Ta je v osnovi predvideval zamenjavo aktive slabe kakovosti z gotovino v višini do 110 % kapitala vsake udeležene banke, tako da je posebno podjetje, imenovano Česká finanční, od banke odkupilo aktivo slabe kakovosti ter naknadno začasno odkupilo preostali znesek te aktive v 5 do 7 letih. V program se je vključilo šest bank, vendar jih je bilo pet iz njega izključenih zaradi neizpolnjevanja meril, pozneje pa so prenehale poslovati. Stabilizacijski program torej ni bil uspešen, zato so ga ustavili.

Do konca leta 1998 je bilo dodeljenih 63 dovoljenj za opravljanje bančnih storitev (od teh jih je bilo 60 dodeljenih pred koncem leta 1994). Od konca septembra 2000 je poslovalo še 41 bank in podružnic tujih bank, 16 jih je poslovalo po izrednem režimu (8 jih je bilo v likvidacijskem postopku in 8 v stečajnem postopku), 4 so se združile z drugimi bankami, dovoljenje za poslovanje ene tuje banke pa je bilo preklicano, ker ni začela poslovati. Od 42 preostalih ustanov (vključno z CKA) je bilo 15 bank pod domačim nadzorom in 27 bank pod tujim nadzorom, vključno s tujimi hčerinskimi podjetji ter tujimi podružnicami.

Maja 2000 sta začela veljati spremenjeni zakon o stečaju in poravnavi ter zakon o javnih dražbah, kar naj bi pospešilo stečajne postopke ter izenačilo pravice upnikov in dolžnikov, tako da bi specializiranim podjetjem ali pravnim osebam omogočalo, da delujejo kot skrbniki v stečajnih postopkih, in da bi se omogočilo pogajanje o izvensodnih poravnavah.

---

(1)  Glej Bergström, Englund in Thorell (2002) ter Heikensten (1998a in b).

(2)  To je v ostrem nasprotju s politiko na Japonskem, kjer so bile določene previsoke vrednosti za slabo aktivo, zaradi česar je bil trg nepremičnin zamrznjen približno desetletje.

PRILOGA 3

Opredelitev kategorij („košaric“) upravičenih sredstev ter celotno razkritje v zvezi z oslabljenimi sredstvi in vsemi poslovnimi dejavnostmi banke

I.   OPREDELITEV KATEGORIJ („KOŠARIC“) UPRAVIČENIH SREDSTEV

Opredelitev košaric oslabljenih sredstev bank bi morala biti skupni imenovalec na osnovi kategorij, ki se že uporabljajo za:

| 1. | poročanje o skrbnem in varnem poslovanju ter vrednotenje (baselski tretji steber = Priloga XII direktive o kapitalskih zahtevah; FINREP in COREP); |
| --- | --- |

1.

poročanje o skrbnem in varnem poslovanju ter vrednotenje (baselski tretji steber = Priloga XII direktive o kapitalskih zahtevah; FINREP in COREP);

| 2. | finančno poročanje in vrednotenje (zlasti MRS 39 in MSRP 7); |
| --- | --- |

2.

finančno poročanje in vrednotenje (zlasti MRS 39 in MSRP 7);

| 3. | specializirano ad hoc poročanje o kreditni krizi: delo Mednarodnega denarnega sklada, Foruma za finančno stabilnost, Roubinija in Odbora evropskih bančnih nadzornikov za preglednost. |
| --- | --- |

3.

specializirano ad hoc poročanje o kreditni krizi: delo Mednarodnega denarnega sklada, Foruma za finančno stabilnost, Roubinija in Odbora evropskih bančnih nadzornikov za preglednost.

Uporaba skupnega imenovalca obstoječih kategorij poročanja in vrednotenja za opredelitev košarice sredstev bo:

| — | preprečila vse dodatne obremenitve poročanja za banke, |
| --- | --- |

—

preprečila vse dodatne obremenitve poročanja za banke,

| — | omogočila EGP, da oceni košarico oslabljenih sredstev posameznih bank, ter celovite ocene (kar je lahko pomembno za določitev „ekonomske vrednosti“ v danem trenutku) in |
| --- | --- |

—

omogočila EGP, da oceni košarico oslabljenih sredstev posameznih bank, ter celovite ocene (kar je lahko pomembno za določitev „ekonomske vrednosti“ v danem trenutku) in

| — | zagotovila objektivna (potrjena) izhodišča za vrednotenje oslabljenih sredstev. |
| --- | --- |

—

zagotovila objektivna (potrjena) izhodišča za vrednotenje oslabljenih sredstev.

Nadzorni organ ob upoštevanju zgoraj navedenega predlaga naslednje košarice finančnih sredstev kot vstopno točko za določitev „ekonomske vrednosti“ in finančne pomoči za oslabljena sredstva:

Razpredelnica 1

| I.   Strukturirano financiranje/olistinjeni produkti |
| --- |
| | Vrsta produkta | Računovodska kategorija | Podlaga za vrednotenje sheme | Pripombe |
| | | | Tržna vrednost | Gospodarska vrednost | Vrednost ob prenosu | |
| 1 | Vrednostni papirji, zavarovani s stanovanjskim hipotekarnim kreditom (RMBS) | FVPL/AFS (1) | | | | Podrobneje razčlenjeno glede na: geografsko območje, nadrejenost tranš, bonitetno oceno, povezavo z drugorazrednimi posojili ali posojili, alternativnimi posojilom bonitetnega razreda A, ali drugimi osnovnimi izpostavljenostmi, zapadlost obveznosti/letnik obveznosti, popravke vrednosti in odpise |
| 2 | Vrednostni papirji, zavarovani s hipoteko na poslovno nepremičnino (CMBS) | FVPL/AFS | | | |
| 3 | Vrednostni papirji, zavarovani z dolžniškimi instrumenti (CDO) | FVPL/AFS | | | |
| 4 | Vrednostni papirji, zavarovani s premoženjem (ABS) | FVPL/AFS | | | |
| 5 | Dolg podjetij | FVPL/AFS | | | |
| 6 | Druga posojila | FVPL/AFS | | | |
| | | | Skupaj | | | |
| II.   Posojila, ki niso olistinjena |
| | Vrsta produkta | Računovodska kategorija | Podlaga za vrednotenje sheme | Pripombe |
| | | | Stroški (2) | Gospodarska vrednost | Vrednost ob prenosu | |
| 7 | Podjetniški | HTM/L&R (1) | Stroški (2) | | | Podrobneje razčlenjeno glede na: geografsko območje, tveganje nasprotne stranke (PD), zmanjševanje kreditnega tveganja (finančno zavarovanje) in razrede zapadlosti; popravke vrednosti in odpise |
| 8 | Stanovanjski | HTM/L&R | Stroški | | |
| 9 | Drugi osebni | HTM/L&R | Stroški | | |
| | | | Skupaj | | | |

I.   Strukturirano financiranje/olistinjeni produkti

Vrsta produkta

Računovodska kategorija

Podlaga za vrednotenje sheme

Pripombe

Tržna vrednost

Gospodarska vrednost

Vrednost ob prenosu

1

Vrednostni papirji, zavarovani s stanovanjskim hipotekarnim kreditom (RMBS)

FVPL/AFS (1)

Podrobneje razčlenjeno glede na: geografsko območje, nadrejenost tranš, bonitetno oceno, povezavo z drugorazrednimi posojili ali posojili, alternativnimi posojilom bonitetnega razreda A, ali drugimi osnovnimi izpostavljenostmi, zapadlost obveznosti/letnik obveznosti, popravke vrednosti in odpise

2

Vrednostni papirji, zavarovani s hipoteko na poslovno nepremičnino (CMBS)

FVPL/AFS

3

Vrednostni papirji, zavarovani z dolžniškimi instrumenti (CDO)

FVPL/AFS

4

Vrednostni papirji, zavarovani s premoženjem (ABS)

FVPL/AFS

5

Dolg podjetij

FVPL/AFS

6

Druga posojila

FVPL/AFS

Skupaj

II.   Posojila, ki niso olistinjena

Vrsta produkta

Računovodska kategorija

Podlaga za vrednotenje sheme

Pripombe

Stroški (2)

Gospodarska vrednost

Vrednost ob prenosu

7

Podjetniški

HTM/L&R (1)

Stroški (2)

Podrobneje razčlenjeno glede na: geografsko območje, tveganje nasprotne stranke (PD), zmanjševanje kreditnega tveganja (finančno zavarovanje) in razrede zapadlosti; popravke vrednosti in odpise

8

Stanovanjski

HTM/L&R

Stroški

9

Drugi osebni

HTM/L&R

Stroški

Skupaj

II.   RAZKRITJE V CELOTI V ZVEZI Z OSLABLJENIMI SREDSTVI IN POVEZANIMI POSLOVNIMI DEJAVNOSTMI

Na podlagi teh košaric sredstev je treba informacije o oslabljenih sredstvih banke, ki jih je treba pokriti z ukrepom finančne pomoči za oslabljena sredstva, predstaviti z nadaljnjo stopnjo razčlenjenosti, kot je predlagano v stolpcu s pripombami razpredelnice 1.

Na podlagi dobrih praks, ki jih uporablja Odbor evropskih bančnih nadzornikov (3) (CEBS) pri razkritjih dejavnosti, na katere je vplivala finančna kriza, bi bilo mogoče informacije o dejavnostih banke, povezanih z oslabljenimi sredstvi, ki bi bile vključene v pregled uspešnosti poslovanja iz oddelka 5.1, razčleniti na naslednji način:

Razpredelnica 2

| Dobre prakse, ki jih uporablja CEBS | Skupina višjih nadzornikov:
  razkritje glavnih praks |
| --- | --- |
| Poslovni model

  Opis poslovnega modela (tj. razlogov za opravljanje dejavnosti in prispevka k procesu ustvarjanja vrednosti) ter po potrebi kakršnih koli uvedenih sprememb (na primer zaradi krize)
  Opis strategij in ciljev
  Opis pomena dejavnosti in prispevka k poslovanju (vključno s kvantitativno obravnavo)
  Opis vrste dejavnosti, vključno z opisom instrumentov in njihovega delovanja ter izbirnimi merili, ki jih morajo izpolnjevati finančni produkti/naložbe
  Opis vloge in obsega vključenosti ustanove, tj. prevzete obveznosti in izdane obveznice | Dejavnosti (SPE) (4)

  Narava izpostavljenosti (sponzor, ponudnik izboljšanja likvidnosti in/ali izboljšanja kreditne kvalitete) (SPE)
  Kvalitativna obravnava politike (LF) |
| Tveganja in obvladovanje tveganj

  Opis narave in obsega tveganj, ki so nastala v zvezi z dejavnostmi in instrumenti
  Opis praks obvladovanja tveganj, ki se nanašajo na dejavnosti, ugotovljenih pomanjkljivosti in kakršnih koli korektivnih ukrepov, ki so bili uvedeni za odpravo teh pomanjkljivosti
  V sedanji krizi bi bilo treba posebno pozornost nameniti likvidnostnemu tveganju | |
| Učinek krize na poslovni izid

  Kvalitativni in kvantitativni opis poslovnega izida, s poudarkom na izgubah (kjer je ustrezno) in zmanjšanjih vrednosti, ki so imela učinek na poslovni izid
  Razčlenitev zmanjšanj vrednosti/izgub po vrsti produktov in instrumentov, na katere je vplivala kriza (CMBS, RMBS, CDO, ABS in LBO (nakup s kreditnim vzvodom) so nadalje razčlenjeni po različnih merilih)
  Opis razlogov in dejavnikov, ki so povzročili sedanje učinke
  Primerjava (i) učinkov v (zadevnih) obdobjih ter (ii) izkazov poslovnih izidov pred in po učinku krize
  Razlikovanje med zmanjšanji vrednosti med realiziranimi in nerealiziranimi zneski
  Opis vpliva, ki ga je imela kriza na ceno delnice podjetja
  Razkritje tveganja največje izgube in opis, kako bi lahko nadaljnja gospodarska recesija ali oživitev trga vplivali na položaj ustanove
  Razkritje učinka gibanj kreditnega razmika za lastno pasivo na poslovni izid in na metode za določanje tega učinka | Sprememba v izpostavljenosti od predhodnega obdobja, vključno s prodajo in zmanjšanji vrednosti (CMB/LF) |
| Ravni in vrste izpostavljenosti

  Nominalni znesek (ali odplačana vrednost) in poštene vrednosti zapadlih izpostavljenosti
  Informacije o kreditnem zavarovanju (npr. prek zamenjave neplačil) in njegovih učinkih na izpostavljenosti
  Informacije o številu produktov
  Razčlenjena razkritja izpostavljenosti z vključitvijo:






  — | ravni nadrejenosti tranš, |

Dobre prakse, ki jih uporablja CEBS

Skupina višjih nadzornikov:

razkritje glavnih praks

Poslovni model

Opis poslovnega modela (tj. razlogov za opravljanje dejavnosti in prispevka k procesu ustvarjanja vrednosti) ter po potrebi kakršnih koli uvedenih sprememb (na primer zaradi krize)

Opis strategij in ciljev

Opis pomena dejavnosti in prispevka k poslovanju (vključno s kvantitativno obravnavo)

Opis vrste dejavnosti, vključno z opisom instrumentov in njihovega delovanja ter izbirnimi merili, ki jih morajo izpolnjevati finančni produkti/naložbe

Opis vloge in obsega vključenosti ustanove, tj. prevzete obveznosti in izdane obveznice

Dejavnosti (SPE) (4)

Narava izpostavljenosti (sponzor, ponudnik izboljšanja likvidnosti in/ali izboljšanja kreditne kvalitete) (SPE)

Kvalitativna obravnava politike (LF)

Tveganja in obvladovanje tveganj

Opis narave in obsega tveganj, ki so nastala v zvezi z dejavnostmi in instrumenti

Opis praks obvladovanja tveganj, ki se nanašajo na dejavnosti, ugotovljenih pomanjkljivosti in kakršnih koli korektivnih ukrepov, ki so bili uvedeni za odpravo teh pomanjkljivosti

V sedanji krizi bi bilo treba posebno pozornost nameniti likvidnostnemu tveganju

Učinek krize na poslovni izid

Kvalitativni in kvantitativni opis poslovnega izida, s poudarkom na izgubah (kjer je ustrezno) in zmanjšanjih vrednosti, ki so imela učinek na poslovni izid

Razčlenitev zmanjšanj vrednosti/izgub po vrsti produktov in instrumentov, na katere je vplivala kriza (CMBS, RMBS, CDO, ABS in LBO (nakup s kreditnim vzvodom) so nadalje razčlenjeni po različnih merilih)

Opis razlogov in dejavnikov, ki so povzročili sedanje učinke

Primerjava (i) učinkov v (zadevnih) obdobjih ter (ii) izkazov poslovnih izidov pred in po učinku krize

Razlikovanje med zmanjšanji vrednosti med realiziranimi in nerealiziranimi zneski

Opis vpliva, ki ga je imela kriza na ceno delnice podjetja

Razkritje tveganja največje izgube in opis, kako bi lahko nadaljnja gospodarska recesija ali oživitev trga vplivali na položaj ustanove

Razkritje učinka gibanj kreditnega razmika za lastno pasivo na poslovni izid in na metode za določanje tega učinka

Sprememba v izpostavljenosti od predhodnega obdobja, vključno s prodajo in zmanjšanji vrednosti (CMB/LF)

Ravni in vrste izpostavljenosti

Nominalni znesek (ali odplačana vrednost) in poštene vrednosti zapadlih izpostavljenosti

Informacije o kreditnem zavarovanju (npr. prek zamenjave neplačil) in njegovih učinkih na izpostavljenosti

Informacije o številu produktov

Razčlenjena razkritja izpostavljenosti z vključitvijo:

—

ravni nadrejenosti tranš,

| — | ravni kreditne kvalitete (npr. bonitetne ocene, ali gre za vrednostne papirje investicijskega razreda, za katere letnike gre), |
| --- | --- |

—

ravni kreditne kvalitete (npr. bonitetne ocene, ali gre za vrednostne papirje investicijskega razreda, za katere letnike gre),

| — | geografskega izvora, |
| --- | --- |

—

geografskega izvora,

| — | ali so bile izpostavljenosti kreirane, zadržane, začasno zadržane ali kupljene, |
| --- | --- |

—

ali so bile izpostavljenosti kreirane, zadržane, začasno zadržane ali kupljene,

| — | lastnosti produkta: npr. bonitetne ocene, delež drugorazrednih hipotekarnih posojil, diskontne stopnje, samopridržek, razmiki, financiranje, |
| --- | --- |

—

lastnosti produkta: npr. bonitetne ocene, delež drugorazrednih hipotekarnih posojil, diskontne stopnje, samopridržek, razmiki, financiranje,

| — | lastnosti osnovnih izpostavljenosti: npr. letniki, razmerje med vrednostjo posojila in zavarovanja, informacije o zavarovanjih, povprečna utežena pričakovana življenjska doba osnovnih izpostavljenosti, predpostavka glede hitrosti predplačil, pričakovane izgube zaradi kreditnega tveganja. |
| --- | --- |

—

lastnosti osnovnih izpostavljenosti: npr. letniki, razmerje med vrednostjo posojila in zavarovanja, informacije o zavarovanjih, povprečna utežena pričakovana življenjska doba osnovnih izpostavljenosti, predpostavka glede hitrosti predplačil, pričakovane izgube zaradi kreditnega tveganja.

Razporedi premikov izpostavljenosti med ustreznimi obdobji poročanja ter razlogi za to (prodaje, nakupi itd.)

Obravnava izpostavljenosti, ki niso bile konsolidirane (ali ki so bile ugotovljene med krizo), in razlogi za to

Izpostavljenost zavarovalnicam za zavarovanje kreditnih tveganj in kakovost zavarovanih sredstev:

| — | nominalni zneski (ali odplačana vrednost) zavarovanih izpostavljenosti ter znesek kupljenega kreditnega zavarovanja, |
| --- | --- |

—

nominalni zneski (ali odplačana vrednost) zavarovanih izpostavljenosti ter znesek kupljenega kreditnega zavarovanja,

| — | poštene vrednosti zapadlih izpostavljenosti in povezanega kreditnega zavarovanja, |
| --- | --- |

—

poštene vrednosti zapadlih izpostavljenosti in povezanega kreditnega zavarovanja,

| — | znesek zmanjšanj vrednosti in izgub z razlikovanjem med realiziranimi ter nerealiziranimi zneski, |
| --- | --- |

—

znesek zmanjšanj vrednosti in izgub z razlikovanjem med realiziranimi ter nerealiziranimi zneski,

| — | razčlenitev izpostavljenosti po bonitetnih ocenah ali nasprotnih strankah. |
| --- | --- |

—

razčlenitev izpostavljenosti po bonitetnih ocenah ali nasprotnih strankah.

Razmerje med velikostjo namenske družbe in celotno izpostavljenostjo podjetja (SPE/CDO)

Finančno zavarovanje: vrsta, tranše, bonitetna ocena, panoga, geografska razporeditev, povprečna zapadlost, letnik (SPE/CDO/CMB/LF)

Zavarovanje pred tveganji, vključno z izpostavljenostjo do zavarovalnic za zavarovanje kreditnih tveganj, drugih nasprotnih strank (CDO) kreditna sposobnost nasprotnih strank, s katerimi so sklenjeni posli zavarovanja pred tveganji (CDO)

Celotna posojila, RMBS, izvedeni finančni instrumenti, drugo (O)

Podrobnosti o kreditni kvaliteti (kot so bonitetna ocena, razmerja med vrednostjo posojila in zavarovanja, ukrepi za povečanje učinkovitosti) (O)

Sprememba v izpostavljenosti od predhodnega obdobja, vključno s prodajo in zmanjšanji vrednosti (CMB/LF)

Razlikovanje med konsolidiranimi in nekonsolidiranimi namenskimi družbami razlogi za konsolidacijo (če je primerno) (SPE)

Financirana izpostavljenost in nefinancirane prevzete obveznosti (LF)

Računovodske usmeritve in vprašanja vrednotenja

Razvrstitev poslov in strukturiranih produktov za namene vodenja računov in povezano računovodsko obravnavo

Konsolidacija SPE in drugih namenskih družb (kot so VIE (variable interest entities) in njihova uskladitev s strukturiranimi produkti, na katere je vplivala kriza zaradi drugorazrednih hipotekarnih posojil

Podrobna razkritja poštenih vrednosti finančnih instrumentov:

| — | finančni instrumenti, za katere se uporabljajo poštene vrednosti, |
| --- | --- |

—

finančni instrumenti, za katere se uporabljajo poštene vrednosti,

| — | hierarhična razvrstitev poštenih vrednosti (razčlenitev vseh izpostavljenosti, izmerjenih po pošteni vrednosti glede na različne ravni hierarhične razvrstitve poštenih vrednosti, in razčlenitev na denarne instrumente in izvedene finančne instrumente ter razkritja prehajanj med različnimi ravnmi), |
| --- | --- |

—

hierarhična razvrstitev poštenih vrednosti (razčlenitev vseh izpostavljenosti, izmerjenih po pošteni vrednosti glede na različne ravni hierarhične razvrstitve poštenih vrednosti, in razčlenitev na denarne instrumente in izvedene finančne instrumente ter razkritja prehajanj med različnimi ravnmi),

| — | obravnavanje dobičkov prvega dne (vključno s kvantitativnimi podatki), |
| --- | --- |

—

obravnavanje dobičkov prvega dne (vključno s kvantitativnimi podatki),

| — | uporaba možnosti vrednotenja po pošteni vrednosti (vključno s pogoji njene uporabe) in povezani zneski (z ustrezno razčlenitvijo). |
| --- | --- |

—

uporaba možnosti vrednotenja po pošteni vrednosti (vključno s pogoji njene uporabe) in povezani zneski (z ustrezno razčlenitvijo).

Razkritja metod modeliranja, uporabljenih za vrednotenje finančnih instrumentov, vključno z razkritji naslednjega:

| — | opisa metod modeliranja in instrumentov, za katere se uporabljajo, |
| --- | --- |

—

opisa metod modeliranja in instrumentov, za katere se uporabljajo,

| — | opisa postopka vrednotenja (vključno zlasti z obravnavanjem predpostavk in vhodnih dejavnikov, na katerih modeli temeljijo), |
| --- | --- |

—

opisa postopka vrednotenja (vključno zlasti z obravnavanjem predpostavk in vhodnih dejavnikov, na katerih modeli temeljijo),

| — | vrste prilagoditev, ki so bile uporabljene za odražanje tveganj modela in drugih negotovosti pri vrednotenju, |
| --- | --- |

—

vrste prilagoditev, ki so bile uporabljene za odražanje tveganj modela in drugih negotovosti pri vrednotenju,

| — | občutljivosti poštenih vrednosti in |
| --- | --- |

—

občutljivosti poštenih vrednosti in

| — | scenarija izjemnih situacij. |
| --- | --- |

—

scenarija izjemnih situacij.

Metodologije vrednotenja in primarni dejavniki (CDO)

Popravek kreditnega vrednotenja za posamezne nasprotne stranke (CDO)

Občutljivost vrednotenja na spremembe v ključnih predpostavkah in vhodnih dejavnikih (CDO)

Drugi vidiki razkritij

Opis politike razkrivanja in načel, ki se uporabljajo pri razkritjih ter finančnem poročanju

Težave, povezane s prikazom

Razkritja, potrebna za razumevanje obsega vključenosti ustanove v določeni dejavnosti, bi morala biti, kolikor je mogoče, zagotovljena na enem mestu

Če so informacije navedene na več različnih mestih, bi jih bilo treba opremiti z jasnim navzkrižnim sklicevanjem, da se zainteresiranemu bralcu zagotovi usmerjanje med različnimi deli

Opisna razkritja bi bilo treba čim bolje dopolniti s ponazorilnimi tabelami in pregledi, da se izboljša jasnost razkritja

Ustanove bi morale zagotoviti, da terminologijo, ki se uporablja za opisovanje kompleksnih finančnih instrumentov in poslov, spremljajo jasna in ustrezna pojasnila

---

(1)  FVPL = Fair value through profit and loss (poštena vrednost skozi poslovni izid) = trgovalni portfelj + možnost vrednotenja po pošteni vrednosti; AFS = available for sale (razpoložljiv za prodajo), HTM = Held to Maturity (v posesti do zapadlosti), L&R = loans and receivables (posojila in terjatve).

(2)  Stroški pomenijo knjigovodsko vrednost posojil, zmanjšano za oslabitev.

(3)  Vir: poročilo CEBS (Odbor evropskih bančnih nadzornikov) o preglednosti dejavnosti bank in njihovih finančnih produktov, na katere je vplivala nedavna finančna kriza, 18. junij 2008.

(4)  V poročilu skupine višjih nadzornikov se vsaka značilnost nanaša na posebno vrsto SPE, ali pa na vse kot celoto, pri čemer so to SPE (Special Purpose Entities – posebne namenske družbe na splošno), LF (Leveraged Finance – financiranje z zadolžitvijo), CMB (Commercial Mortgage-Backed Securities – vrednostni papirji, zavarovani s hipoteko na poslovno nepremičnino), O (druge izpostavljenosti drugorazrednih hipotekarnih posojil in alternativnih posojilom bonitetnega razreda A), CDO (Collateralised Debt Obligations – vrednostni papirji, zavarovani z dolžniškimi instrumenti).

PRILOGA 4

NAČELA TER POSTOPKI VREDNOTENJA IN DOLOČANJA CEN

I.   Metodologija in postopek vrednotenja

Za namene ukrepov bi morala biti sredstva razvrščena v skladu s ponazorilnima tabelama 1 in 2 iz Priloge 3.

Določitev realne ekonomske vrednosti v smislu tega poglavja Smernic Nadzornega organa o državni pomoči (glej oddelek 5.5) bi morala temeljiti na pomembnih vhodnih tržnih podatkih in realističnih ter previdnih predpostavkah o prihodnjih denarnih tokovih.

O metodi vrednotenja, ki jo je treba uporabiti za upravičena sredstva, bi se bilo treba dogovoriti na ravni EGP in bi lahko bila različna za zadevna posamezna sredstva ali košarice sredstev. Kadar je mogoče, bi bilo treba tovrstno vrednotenje znova oceniti glede na tržne razmere, in sicer v rednih obdobjih v življenjski dobi sredstva.

V preteklosti se je bolj ali manj uspešno uporabljalo več možnosti vrednotenja. Preprosti postopki obrnjene dražbe so se izkazali za uporabne v primeru kategorij sredstev, katerih tržne vrednosti so precej gotove. Vendar ta pristop ni bil uspešen za vrednotenje bolj kompleksnih sredstev v Združenih državah Amerike. Naprednejši dražbeni postopki so bolj prilagojeni primerom, v katerih je gotovost glede tržnih vrednosti manjša in ki zahtevajo natančnejši način ugotavljanja cen posameznih sredstev. Žal pa njihovo oblikovanje ni preprosto. Alternativa izračunom kompleksnih sredstev, ki temeljijo na modelu, je pomanjkljiva, saj je občutljiva na osnovne predpostavke (1).

Možnost uporabe enotnih odbitkov pri vrednotenju za vsa kompleksna sredstva pomeni splošno poenostavitev postopka vrednotenja, čeprav privede do manj natančne določitve cene posameznih sredstev. Centralne banke imajo obsežne izkušnje glede mogočih meril in parametrov zavarovanja, zastavljenega za refinanciranje, ki bi lahko pomenile koristno oporo.

Ne glede na izbrani model bi se morala postopek vrednotenja in zlasti ocena verjetnosti prihodnjih izgub opreti na dosledno testiranje izjemnih situacij v zvezi s scenarijem dolgotrajne svetovne recesije.

Vrednotenje mora temeljiti na mednarodno priznanih standardih in merilih. Skupna metodologija vrednotenja, o kateri je dogovor sklenjen na ravni EGP in ki se dosledno izvaja v državah EGP, bi lahko znatno pripomogla k zmanjšanju pomislekov glede zagotavljanja enakih pogojev za vse, ki so posledica potencialno pomembnih posledic neskladnih sistemov vrednotenja. Pri ocenjevanju metod vrednotenja, ki jih za ukrepe finančne pomoči predlagajo države Efte, se Nadzorni organ načeloma lahko posvetuje s skupinami strokovnjakov za vrednotenje (2).

II.   Določanje cene državne pomoči na podlagi vrednotenja

Razlikovati je treba med vrednotenjem sredstev in določanjem cene ukrepa pomoči. Nakup ali zavarovanje na podlagi ugotovljene tekoče tržne vrednosti ali „realne ekonomske vrednosti“ z upoštevanjem napovedi prihodnjih denarnih tokov na podlagi načela „v posesti do zapadlosti“ bosta v praksi pogosto presegla sedanje zmogljivosti bank upravičenk za porazdelitev bremen (3). Cilj določanja cen mora temeljiti na vrednosti sredstev ob prenosu, ki je čim bližje ugotovljeni realni ekonomski vrednosti. Čeprav se zdi določanje cen na podlagi „realne ekonomske vrednosti“ v primerjavi s tekočo tržno vrednostjo in posledično z državno pomočjo ugodnejše, pa ga je mogoče razumeti kot protiutež sedanjim tržnim pretiravanjem zaradi sedanjih kriznih razmer, ki so povzročila poslabšanje ali celo propad nekaterih trgov. Večje ko je odstopanje vrednosti sredstev ob prenosu od „realne ekonomske vrednosti“, ter zato tudi znesek pomoči, večja je potreba po popravnih ukrepih za zagotovitev točnega dolgoročnega določanja cen (na primer s klavzulo o izboljšavi stanja) in bolj poglobljenega prestrukturiranja. Dovoljeni odklon od rezultata vrednotenja bi moral biti bolj omejen za sredstva, katerih vrednost je mogoče ugotoviti na podlagi zanesljivih vhodnih tržnih podatkov, kot za sredstva, katerih trgi so nelikvidni. Neupoštevanje teh načel bi bilo močen pokazatelj potrebe po obsežnem prestrukturiranju in izravnalnih ukrepih ali pa kar po nadzorovani likvidaciji.

V vsakem primeru mora vsako določanje cene finančne pomoči za sredstva vključevati plačilo za državo, ki ustrezno upošteva tveganja prihodnjih izgub, ki presegajo te, napovedane v določitvi „realne ekonomske vrednosti“, ter vsako dodatno tveganje, ki izhaja iz vrednosti sredstev ob prenosu, ki je višja od realne ekonomske vrednosti.

Takšno plačilo se lahko zagotovi z določitvijo cen prenosa aktive dovolj pod „realno ekonomsko vrednostjo“, da se poskrbi za ustrezno nadomestilo za tveganje v obliki sorazmernega potenciala za povečanje, ali z ustrezno prilagoditvijo provizije za jamstvo.

Določitev potrebnega ciljnega donosa bi lahko „navdihnilo“ plačilo, ki bi bilo potrebno za ukrepe dokapitalizacije v vrednosti kapitalskega učinka predlagane finančne pomoči za sredstva. To bi moralo biti skladno s poglavjem o dokapitalizaciji bank v Smernicah Nadzornega organa o državni pomoči, ob upoštevanju posebnih značilnosti ukrepov pomoči za sredstva in zlasti dejstva, da lahko ti pomenijo večjo izpostavljenost kot povečanja kapitala (4).

Sistem določanja cen bi lahko vključeval tudi nakupne bone za delnice v bankah, ki bi imeli enako vrednost kot aktiva (s čimer bi višja plačana cena pomenila večji potencialni delež lastniškega kapitala). En model tovrstnega sistema določanja cen bi lahko bil scenarij nakupa aktive, po katerem bi se, potem ko bi slaba banka prodala aktivo in če bi ta ustvarila potrebni ciljni donos, takšni nakupni boni vrnili banki. Če z aktivo ne bi bil dosežen takšen donos, bi morala banka za dosego ciljnega donosa plačati razliko v gotovini. Če banka ne bi plačala gotovine, bi država za dosego ciljnega donosa prodala nakupne bone.

Po scenariju jamstva za aktivo bi bilo mogoče provizijo za jamstvo plačati v obliki delnic s fiksno obrestno mero, ki bi pomenile ciljni donos. Kadar je treba uporabiti jamstvo, bi lahko država Efte z nakupnimi boni pridobila delnice v vrednosti zneskov, ki jih je moralo pokriti jamstvo.

Vsak sistem določanja cen bi moral zagotoviti, da bi splošni prispevek bank upravičenk zmanjšal obseg neto državnega poseganja na najmanjše potrebno.

---

(1)  V vsakem primeru bi bila dražba mogoča le za homogene vrste sredstev in ko je število potencialnih prodajalcev dovolj veliko. Poleg tega bi bilo treba uvesti najnižjo dovoljeno prodajno ceno, da bi se zagotovilo varstvo interesa države, in mehanizem za vračilo sredstev v primerih, ko bi končne izgube presegle najnižjo dovoljeno prodajno ceno. Tako bi bilo poskrbljeno za zadosten prispevek banke upravičenke. Za oceno takšnega mehanizma bo treba predložiti primerjalne scenarije z alternativnimi jamstvenimi/nakupnimi shemami, vključno s testom izjemnih situacij, da bi se zagotovila njihova splošna finančna enakovrednost.

(2)  Nadzorni organ bo mnenja teh strokovnjakov za vrednotenje uporabil na podoben način kot pri drugih postopkih v zvezi z državno pomočjo, pri katerih se lahko posvetuje tudi z zunanjimi strokovnjaki.

(3)  Glej oddelek 5.2 navedenih smernic.

(4)  V scenariju jamstva za sredstva bi bilo treba upoštevati tudi to, da v nasprotju z ukrepi dokapitalizacije v teh primerih likvidnost ni zagotovljena.

PRILOGA 5

POSTOPEK V ZVEZI Z DRŽAVNIMI POMOČMI

Države Efte pri priglasitvi ukrepa finančne pomoči za oslabljena sredstva Nadzornemu organu predložijo izčrpne in podrobne podatke o vseh elementih, ki so pomembni za oceno ukrepa javne podpore v skladu s pravili o državni pomoči iz tega poglavja Smernic o državni pomoči (1). To vključuje zlasti podroben opis metodologije vrednotenja in nameravani način njenega izvajanja z vključitvijo neodvisnih zunanjih strokovnjakov (2). Nadzorni organ bo ukrep odobril za šestmesečno obdobje, dodaten pogoj pa bo zaveza k predložitvi bodisi načrta prestrukturiranja bodisi pregleda uspešnosti poslovanja za vsako ustanovo upravičenko v treh mesecih od njene vključitve v program finančne pomoči za oslabljena sredstva.

Če se banki odobri pomoč kot individualen ukrep ali v okviru odobrene sheme finančne pomoči za sredstva, država Efte najpozneje v individualni priglasitvi v zvezi z načrtom prestrukturiranja ali pregledom uspešnosti poslovanja Nadzornemu organu zagotovi podrobne podatke o zajeti aktivi in njeno vrednotenje ob dodelitvi takšne individualne pomoči ter potrjene rezultate razkritja slabitev, ki se nanašajo na aktivo, zajeto v ukrepu finančne pomoči (3). Celoten pregled dejavnosti in bilance stanja banke bi bilo treba zagotoviti čim prej, da se razprava o ustrezni obliki ter obsegu prestrukturiranja lahko začne precej pred uradno predstavitvijo načrta prestrukturiranja ter se tako pospeši ta postopek in se čim prej zagotovita jasnost in pravna varnost.

Banke, ki so že prejele druge oblike državne pomoči, na primer z odobrenim jamstvom, zamenjavo sredstev ali shemami dokapitalizacije ali individualnimi ukrepi, morajo vsako pomoč, dodeljeno v okviru sheme finančne pomoči za oslabljena sredstva najprej prijaviti po obstoječi obveznosti poročanja, da ima Nadzorni organ popoln pregled nad večkratnimi ukrepi državne pomoči posameznemu prejemniku pomoči in lahko v splošni oceni bolje upošteva učinkovitost predhodnih ukrepov ter prispevek, ki ga namerava država Efte uvesti.

Nadzorni organ bo znova ocenil pomoč, dodeljeno z začasno odobritvijo, v smislu primernosti predlaganega prestrukturiranja in popravnih ukrepov (4), ter bo z novo odločitvijo sprejel stališče v zvezi z združljivostjo pomoči v obdobju, daljšem od šestih mesecev.

Države Efte bodo prav tako lahko Nadzornemu organu na šest mesecev predložile poročilo o uveljavljanju programov finančne pomoči za oslabljena sredstva ter o razvoju načrtov za prestrukturiranje bank. Če za državo Efte že velja obveznost poročanja v zvezi z drugimi oblikami pomoči njenim bankam, se takšno poročilo dopolni s potrebnimi informacijami o ukrepih finančne pomoči za oslabljena sredstva ter načrti za prestrukturiranje bank.

---

(1)  Spodbuja se vzpostavitev stikov še pred priglasitvijo.

(2)  Glej oddelek 5.5 zgoraj in Prilogo 4.

(3)  Predložiti je treba dopis vodje nadzornega organa, s katerim so potrjeni podrobni rezultati.

(4)  Da bo Nadzorni organ olajšal delo državam Efte in sebi, bo pripravljen pregledovati skupine priglasitev podobnih primerov prestrukturiranja ali likvidacije. Nadzorni organ bo lahko prav tako upošteval, da ni potrebe po predložitvi načrta v zvezi s čisto likvidacijo ustanove ali kadar je velikost ustanove zanemarljiva.

---

Popravki

| 27.1.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 23/53 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 23/53

---

Popravek Uredbe Komisije (EU) št. 1261/2010 z dne 22. decembra 2010 o uvedbi začasne izravnalne dajatve na uvoz nekaterih palic iz nerjavnega jekla s poreklom iz Indije

(
  Uradni list Evropske unije L 343 z dne 29. decembra 2010
  )

| 1. | Stran 74, preglednica iz člena 1 se nadomesti z naslednjo preglednico:







  „Družba | Dajatev (%) | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- | --- |
| Chandan Steel Ltd, Mumbai | 3,4 | B002 |
| Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai;
  Precision Metals, Mumbai;
  Hindustan Inox Ltd, Mumbai;
  Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd, Mumbai | 3,3 | B003 |
| Viraj Profiles Vpl. Ltd, Thane | 4,3 | B004 |
| Družbe s seznama v Prilogi | 4,0 | B005 |
| Vse druge družbe | 4,3 | B999“ |

1.

Stran 74, preglednica iz člena 1 se nadomesti z naslednjo preglednico:

„Družba

Dajatev (%)

Dodatna oznaka TARIC

Chandan Steel Ltd, Mumbai

3,4

B002

Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai;

Precision Metals, Mumbai;

Hindustan Inox Ltd, Mumbai;

Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd, Mumbai

3,3

B003

Viraj Profiles Vpl. Ltd, Thane

4,3

B004

Družbe s seznama v Prilogi

4,0

B005

Vse druge družbe

4,3

B999“

| 2. | Stran 75, naslov preglednice: |
| --- | --- |

2.

Stran 75, naslov preglednice:

besedilo:

„Dodatna oznaka TARIC AXXX“

se glasi:

„Dodatna oznaka TARIC B005“.

---