# Europeiska unionens L 35/2011

| | ISSN 1725-2628
  doi:10.3000/17252628.L_2011.035.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 35 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 54 årgången9 februari 2011 |

ISSN 1725-2628

doi:10.3000/17252628.L_2011.035.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

L 35

Svensk utgåva

Lagstiftning

54 årgången9 februari 2011

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | BESLUT |
| | | 2011/65/EU |
| | * | Europeiska centralbankens beslut av den 11 november 2010 om Europeiska centralbankens årsbokslut (ECB/2010/21) | 1 |
| | | 2011/66/EU |
| | * | Europeiska centralbankens beslut av den 25 november 2010 om fördelning av de monetära inkomsterna för nationella centralbanker i medlemsstater som har euron som valuta (ECB/2010/23) | 17 |
| | | 2011/67/EU |
| | * | Europeiska centralbankens beslut av den 13 december 2010 om utgivningen av eurosedlar (ECB/2010/29) | 26 |
| | | RIKTLINJER |
| | | 2011/68/EU |
| | * | Europeiska centralbankens riktlinje av den 11 november 2010 om den rättsliga ramen för redovisning och finansiell rapportering inom Europeiska centralbankssystemet (ECB/2010/20) | 31 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

BESLUT

2011/65/EU

*

Europeiska centralbankens beslut av den 11 november 2010 om Europeiska centralbankens årsbokslut (ECB/2010/21)

(ECB/2010/21)

1

2011/66/EU

*

Europeiska centralbankens beslut av den 25 november 2010 om fördelning av de monetära inkomsterna för nationella centralbanker i medlemsstater som har euron som valuta (ECB/2010/23)

(ECB/2010/23)

17

2011/67/EU

*

Europeiska centralbankens beslut av den 13 december 2010 om utgivningen av eurosedlar (ECB/2010/29)

(ECB/2010/29)

26

RIKTLINJER

2011/68/EU

*

Europeiska centralbankens riktlinje av den 11 november 2010 om den rättsliga ramen för redovisning och finansiell rapportering inom Europeiska centralbankssystemet (ECB/2010/20)

(ECB/2010/20)

31

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

BESLUT

| 9.2.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 35/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 35/1

---

EUROPEISKA CENTRALBANKENS BESLUT

av den 11 november 2010

om Europeiska centralbankens årsbokslut

(omarbetning)

(ECB/2010/21)

(2011/65/EU)

ECB-RÅDET HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken (nedan kallad ECBS-stadgan), särskilt artikel 26.2, och

av följande skäl:

| (1) | Beslut ECB/2006/17 av den 10 november 2006 om Europeiska centralbankens årsbokslut (1) har ändrats väsentligt flera gånger. Med anledning av nya ändringar, som framför allt avser säkring av ränterisk, bör det omarbetas av tydlighetsskäl. |
| --- | --- |

(1)

Beslut ECB/2006/17 av den 10 november 2006 om Europeiska centralbankens årsbokslut (1) har ändrats väsentligt flera gånger. Med anledning av nya ändringar, som framför allt avser säkring av ränterisk, bör det omarbetas av tydlighetsskäl.

| (2) | Riktlinje ECB/2006/16 av den 10 november 2006 om den rättsliga ramen för redovisning och finansiell rapportering inom Europeiska centralbankssystemet (2), som beslut ECB/2006/17 hänvisar till, har omarbetats och upphävts genom riktlinje ECB/2010/20 av den 11 november 2010 om den rättsliga ramen för redovisning och finansiell rapportering inom Europeiska centralbankssystemet (3), |
| --- | --- |

(2)

Riktlinje ECB/2006/16 av den 10 november 2006 om den rättsliga ramen för redovisning och finansiell rapportering inom Europeiska centralbankssystemet (2), som beslut ECB/2006/17 hänvisar till, har omarbetats och upphävts genom riktlinje ECB/2010/20 av den 11 november 2010 om den rättsliga ramen för redovisning och finansiell rapportering inom Europeiska centralbankssystemet (3),

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL I

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

Artikel 1

Definitioner

1.   De termer som definieras i artikel 1 i riktlinje ECB/2010/20 ska ha samma innebörd när de används i detta beslut.

2.   Andra tekniska termer som används i detta beslut ska ha samma betydelse som i bilaga II till riktlinje ECB/2010/20.

Artikel 2

Tillämpningsområde

Bestämmelserna i detta beslut ska gälla för Europeiska centralbankens (ECB:s) årsbokslut, som består av balansräkningen, poster upptagna i ECB:s bokföring utanför balansräkningen, resultaträkningen samt noterna till ECB:s årsbokslut.

Artikel 3

Grundläggande redovisningsprinciper

De grundläggande redovisningsprinciper som definieras i artikel 3 i riktlinje ECB/2010/20 ska också tillämpas i detta beslut.

Artikel 4

Redovisning av tillgångar och skulder

En finansiell eller annan tillgång eller skuld ska endast bokföras i ECB:s balansräkning i enlighet med artikel 4 i riktlinje ECB/2010/20.

Artikel 5

Affärsdagsredovisning och likviddagsredovisning

Artikel 5 i riktlinje ECB/2010/20 ska tillämpas på detta beslut.

KAPITEL II

UPPSTÄLLNINGSFORM OCH VÄRDERINGSREGLER FÖR BALANSRÄKNINGEN

Artikel 6

Balansräkningens uppställningsform

Uppställningen av balansräkningen ska baseras på den struktur som fastställs i bilaga I.

Artikel 7

Avsättning för valutakursrisker, ränterisker, kreditrisker och förändringar i guldpriset

Mot bakgrund av den typ av verksamhet som ECB bedriver får ECB-rådet i ECB:s balansräkning göra avsättningar för valutakursrisker, ränterisker, kreditrisker och förändringar i guldpriset. Med utgångspunkt i en motiverad skattning av ECB:s riskexponering ska ECB-rådet besluta om hur stora avsättningar som ska göras och hur dessa ska användas.

Artikel 8

Värderingsregler för balansräkningen

1.   Rådande marknadskurser och marknadspriser ska användas för värdering av poster i balansräkningen såvida inte annat anges i bilaga I.

2.   Omvärdering av guld, instrument i utländsk valuta, andra värdepapper än sådana som klassats som ”innehas till förfallodagen” och ej omsättningsbara värdepapper samt finansiella instrument, både i och utanför balansräkningen, ska ske vid årets slut till marknadens mittkurs respektive mittpris.

3.   Det ska inte göras någon skillnad mellan pris- och valutakursrelaterade omvärderingseffekter för guld, utan en samlad guldomvärderingseffekt ska redovisas, baserad på priset i euro för en viss viktenhet guld, beräknat utifrån växelkursen mellan euron och US-dollarn på kvartalsomvärderingsdagen. Omvärdering ska för utländsk valuta ske valuta för valuta, inbegripet transaktioner i och utanför balansräkningen. Enligt denna artikel ska innehav av särskilda dragningsrätter, inbegripet identifierad del av valutainnehav sammansatt i enlighet med SDR-korgen, behandlas som ett innehav. För värdepapper ska omvärdering ske kod för kod (dvs. samma ISIN-nummer eller ISIN-typ). Värdepapper som innehas för penningpolitiska ändamål eller som ingår i posten ”Övriga finansiella tillgångar” eller ”Diverse” ska behandlas som separata innehav.

4.   Värdepapper som klassats som ”innehas till förfallodagen” behandlas som separata innehav och värderas till upplupet anskaffningsvärde med avdrag för eventuell värdeminskning. Ej omsättningsbara värdepapper ska behandlas på samma sätt. Värdepapper som klassats som ”innehas till förfallodagen” får säljas före förfallodagen under någon av följande omständigheter:

| a) | Den andel som säljs bedöms inte vara betydelsefull i relation till det samlade innehavet av värdepapper som ”innehas till förfallodagen”. |
| --- | --- |

a)

Den andel som säljs bedöms inte vara betydelsefull i relation till det samlade innehavet av värdepapper som ”innehas till förfallodagen”.

| b) | Värdepapperen säljs i samma månad som förfallodagen infaller. |
| --- | --- |

b)

Värdepapperen säljs i samma månad som förfallodagen infaller.

| c) | Under exceptionella omständigheter, t.ex. en avsevärd försämring av emittentens kreditvärdighet, eller efter ett penningpolitiskt beslut av ECB-rådet. |
| --- | --- |

c)

Under exceptionella omständigheter, t.ex. en avsevärd försämring av emittentens kreditvärdighet, eller efter ett penningpolitiskt beslut av ECB-rådet.

Artikel 9

Reverserade transaktioner

Reverserade transaktioner ska redovisas i enlighet med artikel 8 i riktlinje ECB/2010/20.

Artikel 10

Omsättningsbara egetkapitalinstrument

Omsättningsbara egetkapitalinstrument ska redovisas i enlighet med artikel 9 i riktlinje ECB/2010/20.

Artikel 11

Säkring av ränterisk på värdepapper med derivatinstrument

Säkring av ränterisk ska redovisas i enlighet med artikel 10 i riktlinje ECB/2010/20.

Artikel 12

Syntetiska instrument

Syntetiska instrument ska redovisas i enlighet med artikel 11 i riktlinje ECB/2010/20.

KAPITEL III

RESULTATAVRÄKNING

Artikel 13

Resultatavräkning

1.   Artikel 13.1, 13.2, 13.3, 13.5 och 13.7 i riktlinje ECB/2010/20 ska tillämpas på resultatavräkning.

2.   Innehav på särskilda värderegleringskonton som härrör från inbetalningar enligt artikel 48.2 i ECBS-stadgan från centralbanker i medlemsstater vars undantag upphävts, ska användas för att kvitta orealiserade förluster om de överstiger de tidigare omvärderingsvinster som bokförts på det korresponderande standardvärderegleringskontot såsom beskrivs i artikel 13.1 c i riktlinje ECB/2010/20, innan avräkning av sådana förluster i överensstämmelse med artikel 33.2 i ECBS-stadgan sker. Innehav på särskilda värderegleringskonton för guld, valutor och värdepapper ska minskas i samma förhållande som minskningen av innehaven i de berörda tillgångarna.

Artikel 14

Transaktionskostnader

Artikel 14 i riktlinje ECB/2010/20 ska tillämpas på detta beslut.

KAPITEL IV

REDOVISNINGSREGLER FÖR DERIVATINSTRUMENT

Artikel 15

Allmänna regler

Artikel 15 i riktlinje ECB/2010/20 ska tillämpas på detta beslut.

Artikel 16

Valutaterminer

Valutaterminer ska redovisas i enlighet med artikel 16 i riktlinje ECB/2010/20.

Artikel 17

Valutasvappar

Valutasvappar ska redovisas i enlighet med artikel 17 i riktlinje ECB/2010/20.

Artikel 18

Räntefuturekontrakt

Räntefuturekontrakt ska redovisas i enlighet med artikel 18 i riktlinje ECB/2010/20.

Artikel 19

Räntesvappar

Räntesvappar ska redovisas i enlighet med artikel 19 i riktlinje ECB/2010/20. Orealiserade förluster ska föras till resultaträkningen vid årets slut och ska avräknas under de påföljande åren med linjär avskrivning. För räntesvappar på termin börjar avskrivningen av dessa på transaktionens valutadag.

Artikel 20

FRA-kontrakt

FRA-kontrakt ska redovisas i enlighet med artikel 20 i riktlinje ECB/2010/20.

Artikel 21

Värdepappersterminer

Värdepappersterminer ska redovisas i enlighet med metod A i artikel 21.1 i riktlinje ECB/2010/20.

Artikel 22

Optioner

Optioner ska redovisas i enlighet med artikel 22 i riktlinje ECB/2010/20.

KAPITEL V

OFFENTLIGA ÅRLIGA BALANS- OCH RESULTATRÄKNINGAR

Artikel 23

Uppställning

1.   ECB:s offentliga årliga balansräkning ska följa uppställningen i bilaga II.

2.   ECB:s offentliga resultaträkning ska överensstämma med bilaga III.

KAPITEL VIII

SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 24

Utveckling, tillämpning och tolkning av reglerna

1.   Vid tolkningen av det här beslutet ska hänsyn tas till förarbeten, till de redovisningsprinciper som harmoniserats genom unionslagstiftningen och allmänt erkända internationella redovisningsstandarder.

2.   Om en särskild behandling ur redovisningssynpunkt inte fastställs i detta beslut och såvida inte ECB-rådet har beslutat om annat, ska ECB följa värderingsprinciper i enlighet med internationella redovisningsstandarder som antas av Europeiska unionen och som är relevanta för ECB:s verksamhet och räkenskaper.

Artikel 25

Upphävande

Beslut ECB/2006/17 upphävs härmed. Hänvisningar till det upphävda beslutet ska gälla som hänvisningar till det här beslutet och ska läsas i enlighet med tabellen i bilaga V.

Artikel 26

Ikraftträdande

Detta beslut träder i kraft den 31 december 2010.

Utfärdat i Frankfurt am Main den 11 november 2010.

ECB:s ordförande

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  EUT L 348, 11.12.2006, s. 38.

1

(2)  EUT L 348, 11.12.2006, s. 1.

2

(3)  Se sidan i detta 31 nummer av EUT.

3

---

BILAGA I

UPPSTÄLLNINGSFORM OCH VÄRDERINGSREGLER FÖR BALANSRÄKNINGEN

Anmärkning: numreringen avser balansräkningens utformning enligt bilaga II.

TILLGÅNGAR

| Balansräkningspost | Beskrivning av balansposten | Värderingsprincip |
| --- | --- | --- |
| 1 | Guld och guldfordringar |

Balansräkningspost

Beskrivning av balansposten

Värderingsprincip

1

Fysiskt guld (dvs. tackor, mynt, plåtar, klimpar) i lager eller ”på ingående”. Icke-fysiskt guld, t.ex. tillgodohavanden på guldavistakonton (ej fördelade konton) eller i visstidsdeposition samt fordringar i guld härrörande från följande transaktioner: a) upp- eller nedgraderingstransaktioner och b) plats- eller renhetssvappar i guld där skillnaden mellan frisläppande och erhållande är mer än en öppethållandedag

Marknadskurs

| 2 | Fordringar i utländsk valuta på hemmahörande utanför euroområdet |
| --- | --- |

2

Fordringar i utländsk valuta på motparter hemmahörande utanför euroområdet, inbegripet mellan- och överstatliga institutioner samt centralbanker utanför euroområdet

| 2.1 | Fordringar på Internationella valutafonden (IMF) |
| --- | --- |

2.1

| a) | Dragningsrätter inom reservtranchen (netto)
  Den nationella kvoten minus tillgodohavanden i euro som IMF förfogar över: IMF:s konto nr 2 (eurokonto för administrativa omkostnader) får inräknas i denna post eller i posten ”Skulder i euro till hemmahörande utanför euroområdet” |
| --- | --- |

a)

Den nationella kvoten minus tillgodohavanden i euro som IMF förfogar över: IMF:s konto nr 2 (eurokonto för administrativa omkostnader) får inräknas i denna post eller i posten ”Skulder i euro till hemmahörande utanför euroområdet”

| a) | Dragningsrätter inom reservtranchen (netto)
  Nominellt värde, omräknat till aktuell valutakurs |
| --- | --- |

a)

Nominellt värde, omräknat till aktuell valutakurs

| b) | Särskilda dragningsrätter
  Innehav av särskilda dragningsrätter (brutto) |
| --- | --- |

b)

Innehav av särskilda dragningsrätter (brutto)

| b) | Särskilda dragningsrätter
  Nominellt värde, omräknat till aktuell valutakurs |
| --- | --- |

b)

Nominellt värde, omräknat till aktuell valutakurs

| c) | Övriga fordringar
  Det allmänna lånearrangemanget (GAB), lån enligt särskilda låneavtal, inlåning inom ramen för IMF:s Poverty Reduction and Growth Facility |
| --- | --- |

c)

Det allmänna lånearrangemanget (GAB), lån enligt särskilda låneavtal, inlåning inom ramen för IMF:s Poverty Reduction and Growth Facility

| c) | Övriga fordringar
  Nominellt värde, omräknat till aktuell valutakurs |
| --- | --- |

c)

Nominellt värde, omräknat till aktuell valutakurs

| 2.2 | Banktillgodohavanden och värdepapper, externa lån och andra externa tillgångar |
| --- | --- |

2.2

| a) | Tillgodohavanden hos banker utanför euroområdet (som inte ingår i tillgångspost 11.3 ”Övriga finansiella tillgångar”)
  Löpande räkningar, inlåning med fast löptid, dagslån, omvända repor |
| --- | --- |

a)

Löpande räkningar, inlåning med fast löptid, dagslån, omvända repor

| a) | Tillgodohavanden hos banker utanför euroområdet
  Nominellt värde, omräknat till aktuell valutakurs |
| --- | --- |

a)

Nominellt värde, omräknat till aktuell valutakurs

| b) | Investeringar i värdepapper utanför euroområdet (som inte ingår i tillgångspost 11.3 ”Övriga finansiella tillgångar”)
  Skuldsedlar och obligationer, växlar, nollkupongobligationer och penningmarknadspapper, egetkapitalinstrument som hålls som en del av valutareserven, alla utgivna av hemmahörande utanför euroområdet |
| --- | --- |

b)

Skuldsedlar och obligationer, växlar, nollkupongobligationer och penningmarknadspapper, egetkapitalinstrument som hålls som en del av valutareserven, alla utgivna av hemmahörande utanför euroområdet

| b) | i) | Andra omsättningsbara instrument än sådana som innehas till förfallodagen

  Marknadskurs och aktuell valutakurs
  Eventuella över- eller underkurser amorteras |
| --- | --- | --- |

b)

i)

Andra omsättningsbara instrument än sådana som innehas till förfallodagen

Marknadskurs och aktuell valutakurs

Eventuella över- eller underkurser amorteras

| ii) | Omsättningsbara instrument som klassas som ”innehas till förfallodagen”

  Anskaffningskostnad med avdrag för eventuell värdeminskning omräknad till marknadsvalutakurs
  Eventuella över- eller underkurser amorteras |
| --- | --- |

ii)

Omsättningsbara instrument som klassas som ”innehas till förfallodagen”

Anskaffningskostnad med avdrag för eventuell värdeminskning omräknad till marknadsvalutakurs

Eventuella över- eller underkurser amorteras

| iii) | Ej omsättningsbara värdepapper

  Anskaffningskostnad med avdrag för eventuell värdeminskning omräknad till marknadsvalutakurs
  Eventuella över- eller underkurser amorteras |
| --- | --- |

iii)

Ej omsättningsbara värdepapper

Anskaffningskostnad med avdrag för eventuell värdeminskning omräknad till marknadsvalutakurs

Eventuella över- eller underkurser amorteras

| iv) | Omsättningsbara egetkapitalinstrument

  Marknadskurs och aktuell valutakurs |
| --- | --- |

iv)

Omsättningsbara egetkapitalinstrument

Marknadskurs och aktuell valutakurs

| c) | Andra externa lån (inlåning) till hemmahörande utanför euroområdet än sådana som ingår i tillgångspost 11.3 ”Övriga finansiella tillgångar” |
| --- | --- |

c)

| c) | Externa lån
  Inlåning till nominellt värde, omräknad till aktuell valutakurs |
| --- | --- |

c)

Inlåning till nominellt värde, omräknad till aktuell valutakurs

| d) | Övriga externa tillgångar
  Sedlar och mynt från länder utanför euroområdet |
| --- | --- |

d)

Sedlar och mynt från länder utanför euroområdet

| d) | Övriga externa tillgångar
  Nominellt värde, omräknat till aktuell valutakurs |
| --- | --- |

d)

Nominellt värde, omräknat till aktuell valutakurs

| 3 | Fordringar i utländsk valuta på hemmahörande i euroområdet |
| --- | --- |

3

| a) | Investeringar i värdepapper inom euroområdet (som inte ingår i tillgångspost 11.3 ”Övriga finansiella tillgångar”)
  Skuldsedlar och obligationer, växlar, nollkupongobligationer och penningmarknadspapper, egetkapitalinstrument som hålls som en del av valutareserven, alla utgivna av hemmahörande i euroområdet |
| --- | --- |

a)

Skuldsedlar och obligationer, växlar, nollkupongobligationer och penningmarknadspapper, egetkapitalinstrument som hålls som en del av valutareserven, alla utgivna av hemmahörande i euroområdet

| a) | i) | Andra omsättningsbara instrument än sådana som innehas till förfallodagen

  Marknadskurs och aktuell valutakurs
  Eventuella över- eller underkurser amorteras |
| --- | --- | --- |

a)

i)

Andra omsättningsbara instrument än sådana som innehas till förfallodagen

Marknadskurs och aktuell valutakurs

Eventuella över- eller underkurser amorteras

| ii) | Omsättningsbara instrument som klassas som ”innehas till förfallodagen”

  Anskaffningskostnad med avdrag för eventuell värdeminskning omräknad till marknadsvalutakurs
  Eventuella över- eller underkurser amorteras |
| --- | --- |

ii)

Omsättningsbara instrument som klassas som ”innehas till förfallodagen”

Anskaffningskostnad med avdrag för eventuell värdeminskning omräknad till marknadsvalutakurs

Eventuella över- eller underkurser amorteras

| iii) | Ej omsättningsbara värdepapper

  Anskaffningskostnad med avdrag för eventuell värdeminskning omräknad till marknadsvalutakurs
  Eventuella över- eller underkurser amorteras |
| --- | --- |

iii)

Ej omsättningsbara värdepapper

Anskaffningskostnad med avdrag för eventuell värdeminskning omräknad till marknadsvalutakurs

Eventuella över- eller underkurser amorteras

| iv) | Omsättningsbara egetkapitalinstrument

  Marknadskurs och aktuell valutakurs |
| --- | --- |

iv)

Omsättningsbara egetkapitalinstrument

Marknadskurs och aktuell valutakurs

| b) | Övriga fordringar på hemmahörande i euroområdet (som inte ingår i tillgångspost 11.3 ”Övriga finansiella tillgångar”)
  Lån, inlåning, omvända repor och diverse utlåning |
| --- | --- |

b)

Lån, inlåning, omvända repor och diverse utlåning

| b) | Övriga fordringar
  Inlåning till övrig utlåning till nominellt värde, omräknade till aktuell valutakurs |
| --- | --- |

b)

Inlåning till övrig utlåning till nominellt värde, omräknade till aktuell valutakurs

| 4 | Fordringar i euro på hemmahörande utanför euroområdet |
| --- | --- |

4

| 4.1 | Banktillgodohavanden, värdepapper och lån |
| --- | --- |

4.1

| a) | Tillgodohavanden hos banker utanför euroområdet (som inte ingår i tillgångspost 11.3 ”Övriga finansiella tillgångar”)
  Löpande räkningar, inlåning med fast löptid, dagslån, omvända repor med anknytning till hanteringen av värdepapper noterade i euro |
| --- | --- |

a)

Löpande räkningar, inlåning med fast löptid, dagslån, omvända repor med anknytning till hanteringen av värdepapper noterade i euro

| a) | Tillgodohavanden hos banker utanför euroområdet
  Nominellt värde |
| --- | --- |

a)

Nominellt värde

| b) | Investeringar i värdepapper utanför euroområdet (som inte ingår i tillgångspost 11.3 ”Övriga finansiella tillgångar”)
  Egetkapitalinstrument, skuldsedlar och obligationer, växlar, nollkupongobligationer och penningmarknadspapper, utgivna av hemmahörande utanför euroområdet |
| --- | --- |

b)

Egetkapitalinstrument, skuldsedlar och obligationer, växlar, nollkupongobligationer och penningmarknadspapper, utgivna av hemmahörande utanför euroområdet

| b) | i) | Andra omsättningsbara instrument än sådana som innehas till förfallodagen

  Marknadskurs
  Eventuella över- eller underkurser amorteras |
| --- | --- | --- |

b)

i)

Andra omsättningsbara instrument än sådana som innehas till förfallodagen

Marknadskurs

Eventuella över- eller underkurser amorteras

| ii) | Omsättningsbara instrument som klassas som ”innehas till förfallodagen”

  Anskaffningskostnad minus eventuella förluster
  Eventuella över- eller underkurser amorteras |
| --- | --- |

ii)

Omsättningsbara instrument som klassas som ”innehas till förfallodagen”

Anskaffningskostnad minus eventuella förluster

Eventuella över- eller underkurser amorteras

| iii) | Ej omsättningsbara värdepapper

  Anskaffningskostnad minus eventuella förluster
  Eventuella över- eller underkurser amorteras |
| --- | --- |

iii)

Ej omsättningsbara värdepapper

Anskaffningskostnad minus eventuella förluster

Eventuella över- eller underkurser amorteras

| iv) | Omsättningsbara egetkapitalinstrument

  Marknadskurs |
| --- | --- |

iv)

Omsättningsbara egetkapitalinstrument

Marknadskurs

| c) | Andra lån till hemmahörande utanför euroområdet än sådana som ingår i tillgångspost 11.3 ”Övriga finansiella tillgångar” |
| --- | --- |

c)

| c) | Lån utanför euroområdet
  Inlåning till nominellt värde |
| --- | --- |

c)

Inlåning till nominellt värde

| d) | Värdepapper emitterade av enheter utanför euroområdet (som inte ingår i tillgångspost 11.3 ”Övriga finansiella tillgångar”)
  Värdepapper utgivna av över- eller mellanstatliga organisationer, som t.ex. EIB, oberoende av deras geografiska belägenhet |
| --- | --- |

d)

Värdepapper utgivna av över- eller mellanstatliga organisationer, som t.ex. EIB, oberoende av deras geografiska belägenhet

| d) | i) | Andra omsättningsbara instrument än sådana som innehas till förfallodagen

  Marknadskurs
  Eventuella över- eller underkurser amorteras |
| --- | --- | --- |

d)

i)

Andra omsättningsbara instrument än sådana som innehas till förfallodagen

Marknadskurs

Eventuella över- eller underkurser amorteras

| ii) | Omsättningsbara instrument som klassas som ”innehas till förfallodagen”

  Anskaffningskostnad minus eventuella förluster
  Eventuella över- eller underkurser amorteras |
| --- | --- |

ii)

Omsättningsbara instrument som klassas som ”innehas till förfallodagen”

Anskaffningskostnad minus eventuella förluster

Eventuella över- eller underkurser amorteras

| iii) | Ej omsättningsbara värdepapper

  Anskaffningskostnad minus eventuella förluster
  Eventuella över- eller underkurser amorteras |
| --- | --- |

iii)

Ej omsättningsbara värdepapper

Anskaffningskostnad minus eventuella förluster

Eventuella över- eller underkurser amorteras

| 4.2 | Fordringar som uppkommit inom ramen för kreditfaciliteten inom ERM II |
| --- | --- |

4.2

Utlåning enligt villkoren för ERM II

Nominellt värde

| 5 | Utlåning i euro till kreditinstitut i euroområdet relaterad till penningpolitiska transaktioner |
| --- | --- |

5

Posterna 5.1–5.5: Transaktioner avseende de olika penningpolitiska instrument som beskrivs i bilaga I till riktlinje ECB/2000/7 av den 31 augusti 2000 om Eurosystemets penningpolitiska instrument och förfaranden (1)

| 5.1 | Huvudsakliga refinansieringstransaktioner |
| --- | --- |

5.1

Regelbundna likviditetsskapande reverserade transaktioner som genomförs veckovis, oftast med en veckas löptid

Nominellt värde eller repokostnad

| 5.2 | Långfristiga refinansieringstransaktioner |
| --- | --- |

5.2

Regelbundna likviditetsskapande reverserade transaktioner som genomförs månadsvis, oftast med tre månaders löptid

Nominellt värde eller repokostnad

| 5.3 | Finjusterande reverserade transaktioner |
| --- | --- |

5.3

Reverserade transaktioner som genomförs vid behov i finjusteringssyfte

Nominellt värde eller repokostnad

| 5.4 | Strukturella reverserade transaktioner |
| --- | --- |

5.4

Reverserade transaktioner som justerar Eurosystemets strukturella ställning gentemot den finansiella sektorn

Nominellt värde eller repokostnad

| 5.5 | Utlåningsfacilitet |
| --- | --- |

5.5

Facilitet för likviditet över natten till i förväg fastställd ränta mot godtagbara tillgångar som säkerhet (stående facilitet)

Nominellt värde eller repokostnad

| 5.6 | Fordringar avseende marginalsäkerheter |
| --- | --- |

5.6

Tilläggskredit till kreditinstitut härrörande från värdeökningar för underliggande tillgångar avseende annan kredit till dessa kreditinstitut

Nominellt värde eller anskaffningskostnad

| 6 | Övriga fordringar i euro på kreditinstitut i euroområdet |
| --- | --- |

6

Löpande räkningar, inlåning med fast löptid, dagslån, omvända repor med anknytning till förvaltningen av värdepappersportföljer i tillgångspost 7 ”Värdepapper i euro utgivna av hemmahörande i euroområdet” (inbegripet transaktioner till följd av omvandling av euroområdets tidigare valutareserver) samt övriga fordringar. Korrespondentkonton hos icke inhemska kreditinstitut i euroområdet. Övriga fordringar och transaktioner som inte hör samman med penningpolitiska transaktioner i Eurosystemet

Nominellt värde eller anskaffningskostnad

| 7 | Värdepapper i euro utgivna av hemmahörande i euroområdet |
| --- | --- |

7

| 7.1 | Värdepapper som innehas i penningpolitiska syften |
| --- | --- |

7.1

Värdepapper som emitterats i euroområdet och innehas i penningpolitiska syften. ECB-skuldcertifikat inköpta i finjusteringssyfte

| a) | Andra omsättningsbara instrument än sådana som innehas till förfallodagen
  Marknadskurs
  Eventuella över- eller underkurser amorteras |
| --- | --- |

a)

Marknadskurs

Eventuella över- eller underkurser amorteras

| b) | Omsättningsbara instrument som klassas som ”innehas till förfallodagen”
  Anskaffningskostnad med avdrag för eventuell värdeminskning (kostnad när värdeminskningen täcks genom en avsättning inom ramen för Eurosystemet som omfattas av skuldpost 13 b ”Avsättningar”)
  Eventuella över- eller underkurser amorteras |
| --- | --- |

b)

Anskaffningskostnad med avdrag för eventuell värdeminskning (kostnad när värdeminskningen täcks genom en avsättning inom ramen för Eurosystemet som omfattas av skuldpost 13 b ”Avsättningar”)

Eventuella över- eller underkurser amorteras

| c) | Ej omsättningsbara värdepapper
  Anskaffningskostnad med avdrag för eventuell värdeminskning
  Eventuella över- eller underkurser amorteras |
| --- | --- |

c)

Anskaffningskostnad med avdrag för eventuell värdeminskning

Eventuella över- eller underkurser amorteras

| 7.2 | Andra värdepapper |
| --- | --- |

7.2

Andra värdepapper än sådana som ingår i tillgångsposterna 7.1 ”Värdepapper som innehas i penningpolitiska syften” och 11.3 ”Övriga finansiella tillgångar”; skuldsedlar och obligationer, växlar, nollkupongobligationer, penningmarknadspapper som innehas i fast räkning, inbegripet statspapper från tiden före EMU, denominerade i euro, egetkapitalinstrument

| a) | Andra omsättningsbara instrument än sådana som innehas till förfallodagen
  Marknadskurs
  Eventuella över- eller underkurser amorteras |
| --- | --- |

a)

Marknadskurs

Eventuella över- eller underkurser amorteras

| b) | Omsättningsbara instrument som klassas som ”innehas till förfallodagen”
  Anskaffningskostnad med avdrag för eventuell värdeminskning
  Eventuella över- eller underkurser amorteras |
| --- | --- |

b)

Anskaffningskostnad med avdrag för eventuell värdeminskning

Eventuella över- eller underkurser amorteras

| c) | Ej omsättningsbara värdepapper
  Anskaffningskostnad med avdrag för eventuell värdeminskning
  Eventuella över- eller underkurser amorteras |
| --- | --- |

c)

Anskaffningskostnad med avdrag för eventuell värdeminskning

Eventuella över- eller underkurser amorteras

| d) | Omsättningsbara egetkapitalinstrument
  Marknadskurs |
| --- | --- |

d)

Marknadskurs

| 8 | Fordringar i euro på den offentliga sektorn |
| --- | --- |

8

Fordringar på den offentliga sektorn härrörande från tiden före EMU (ej omsättningsbara värdepapper, lån)

In- och utlåning till nominellt värde, ej omsättningsbara värdepapper till anskaffningskostnaden

| 9 | Fordringar inom Eurosystemet |
| --- | --- |

9

| 9.1 | Fordringar relaterade till utfärdande av ECB-skuldcertifikat |
| --- | --- |

9.1

Fordringar inom Eurosystemet gentemot de nationella centralbankerna, med anknytning till emission av ECB-skuldcertifikat

Anskaffningskostnad

| 9.2 | Fordringar relaterade till tilldelningen av eurosedlar inom Eurosystemet |
| --- | --- |

9.2

Fordringar relaterade till ECB:s utgivning av sedlar i enlighet med beslut ECB/2010/29 av den 13 december 2010 om utgivningen av eurosedlar (2)

Nominellt värde

| 9.3 | Övriga fordringar inom Eurosystemet (netto) |
| --- | --- |

9.3

Nettopositionen för följande delposter:

| a) | Nettofordringar härrörande från TARGET2-konton och motsvarande konton tillhörande de nationella centralbankerna, dvs. nettot av fordringar och skulder – se även skuldpost 10.2 ”Övriga skulder inom Eurosystemet (netto)” |
| --- | --- |

a)

Nettofordringar härrörande från TARGET2-konton och motsvarande konton tillhörande de nationella centralbankerna, dvs. nettot av fordringar och skulder – se även skuldpost 10.2 ”Övriga skulder inom Eurosystemet (netto)”

| a) | Nominellt värde |
| --- | --- |

a)

Nominellt värde

| b) | Andra fordringar i euro inom Eurosystemet som kan uppkomma, inbegripet den interimistiska fördelningen på de nationella centralbankerna av ECB:s inkomster |
| --- | --- |

b)

Andra fordringar i euro inom Eurosystemet som kan uppkomma, inbegripet den interimistiska fördelningen på de nationella centralbankerna av ECB:s inkomster

| b) | Nominellt värde |
| --- | --- |

b)

Nominellt värde

| 10 | Poster under avveckling |
| --- | --- |

10

Saldon på avvecklingskonton (fordringar), inbegripet ej inlösta checkar

Nominellt värde

| 11 | Övriga tillgångar |
| --- | --- |

11

| 11.1 | Euroområdets mynt |
| --- | --- |

11.1

Euromynt

Nominellt värde

| 11.2 | Materiella och immateriella anläggningstillgångar |
| --- | --- |

11.2

Mark och byggnader, möbler och inventarier inbegripet datorutrustning, datorprogramvara

Anskaffningskostnad minus avskrivning

Avskrivning är den systematiska fördelningen av en tillgångs avskrivningsbara belopp över dess livslängd. Livslängden är den period under vilken en anläggningstillgång förväntas vara till nytta för enheten. Livslängden för enskilda materiella anläggningstillgångar får revideras om förväntningarna förändras jämfört med tidigare bedömningar. Större tillgångar kan bestå av olika komponenter som har olika lång livslängd. Livslängden för dessa olika komponenter bör bedömas individuellt.

Kostnaden för immateriella tillgångar inkluderar priset för förvärvet av den immateriella tillgången. Övriga direkta eller indirekta kostnader ska kostnadsföras.

Kapitalisering av utgifter: beloppbaserat (under 10 000 euro exkl. moms: ingen kapitalisering)

| 11.3 | Övriga finansiella tillgångar |
| --- | --- |

11.3

| — | Andelar och investeringar i dotterbolag, aktier som innehas av strategiska orsaker eller policyskäl |
| --- | --- |

—

Andelar och investeringar i dotterbolag, aktier som innehas av strategiska orsaker eller policyskäl

| — | Värdepapper inklusive aktier, andra finansiella instrument, saldon inklusive inlåning med fast löptid samt avistakonton som innehas som en öronmärkt portfölj |
| --- | --- |

—

Värdepapper inklusive aktier, andra finansiella instrument, saldon inklusive inlåning med fast löptid samt avistakonton som innehas som en öronmärkt portfölj

| — | Omvända repor med kreditinstitut i samband med förvaltningen av värdepappersportföljer i denna post |
| --- | --- |

—

Omvända repor med kreditinstitut i samband med förvaltningen av värdepappersportföljer i denna post

| a) | Omsättningsbara egetkapitalinstrument
  Marknadskurs |
| --- | --- |

a)

Marknadskurs

| b) | Andelar och illikvida aktier samt egetkapitalinstrument som innehas som permanenta investeringar
  Anskaffningskostnad med avdrag för eventuell värdeminskning |
| --- | --- |

b)

Anskaffningskostnad med avdrag för eventuell värdeminskning

| c) | Investeringar i dotterbolag eller betydande intressen
  Substansvärde |
| --- | --- |

c)

Substansvärde

| d) | Andra omsättningsbara instrument än sådana som innehas till förfallodagen
  Marknadskurs
  Överkurser och underkurser avskrivs |
| --- | --- |

d)

Marknadskurs

Överkurser och underkurser avskrivs

| e) | Omsättningsbara instrument som klassas som ”innehas till förfallodagen” eller som innehas som permanent investering
  Anskaffningskostnad med avdrag för eventuell värdeminskning
  Eventuella över- eller underkurser amorteras |
| --- | --- |

e)

Anskaffningskostnad med avdrag för eventuell värdeminskning

Eventuella över- eller underkurser amorteras

| f) | Ej omsättningsbara värdepapper
  Anskaffningskostnad med avdrag för eventuell värdeminskning |
| --- | --- |

f)

Anskaffningskostnad med avdrag för eventuell värdeminskning

| g) | Banktillgodohavanden och lån
  Nominellt värde, omräknat till aktuell valutakurs om tillgodohavandena är i utländsk valuta |
| --- | --- |

g)

Nominellt värde, omräknat till aktuell valutakurs om tillgodohavandena är i utländsk valuta

| 11.4 | Omvärderingseffekter för instrument utanför balansräkningen |
| --- | --- |

11.4

Omvärderingsresultat för valutaterminer, valutasvappar, räntesvappar, FRA-kontrakt, värdepappersterminer, valutatransaktioner avista från och med affärsdagen till likviddagen

Nettopositionen mellan termin och avista till marknadsvalutakursen

| 11.5 | Upplupna intäkter och förutbetalda kostnader |
| --- | --- |

11.5

Inkomster som förfaller till betalning i framtiden men som avser rapporteringsperioden. Förutbetalda kostnader och upplupen ränta (dvs. upplupen ränta inköpt med ett värdepapper)

Nominellt värde, utländsk valuta omräknad till marknadskursen

| 11.6 | Diverse |
| --- | --- |

11.6

| a) | Förskott, lån, andra mindre poster. Lån på förtroendebasis |
| --- | --- |

a)

Förskott, lån, andra mindre poster. Lån på förtroendebasis

| a) | Nominellt värde eller anskaffningskostnad |
| --- | --- |

a)

Nominellt värde eller anskaffningskostnad

| b) | Investeringar med anknytning till kunders guldinlåning |
| --- | --- |

b)

Investeringar med anknytning till kunders guldinlåning

| b) | Marknadskurs |
| --- | --- |

b)

Marknadskurs

| c) | Nettopensionstillgångar |
| --- | --- |

c)

Nettopensionstillgångar

| c) | Enligt artikel 24.2 |
| --- | --- |

c)

Enligt artikel 24.2

| d) | Utestående fordringar som är resultatet av att någon av Eurosystemets motparter inte fullgör sina skyldigheter inom ramen för Eurosystemets kreditoperationer |
| --- | --- |

d)

Utestående fordringar som är resultatet av att någon av Eurosystemets motparter inte fullgör sina skyldigheter inom ramen för Eurosystemets kreditoperationer

| d) | Nominellt värde/restvärde (före/efter avräkning av förluster) |
| --- | --- |

d)

Nominellt värde/restvärde (före/efter avräkning av förluster)

| e) | Tillgångar eller fordringar (gentemot tredje part), som övertas och/eller förvärvas i samband med att säkerheter realiseras som ställts av en av Eurosystemets motparter som inte fullgör sina skyldigheter |
| --- | --- |

e)

Tillgångar eller fordringar (gentemot tredje part), som övertas och/eller förvärvas i samband med att säkerheter realiseras som ställts av en av Eurosystemets motparter som inte fullgör sina skyldigheter

| e) | Kostnad (omräknad till aktuell valutakurs vid tidpunkten för förvärvet om den finansiella tillgången är denominerad i utländsk valuta) |
| --- | --- |

e)

Kostnad (omräknad till aktuell valutakurs vid tidpunkten för förvärvet om den finansiella tillgången är denominerad i utländsk valuta)

| 12 | Årets förlust |
| --- | --- |

12

Nominellt värde

SKULDER

| Balansräkningspost | Beskrivning av balansposten | Värderingsprincip |
| --- | --- | --- |
| 1 | Utelöpande sedlar |

Balansräkningspost

Beskrivning av balansposten

Värderingsprincip

1

Eurosedlar som utgivits av ECB i enlighet med beslut ECB/2010/29

Nominellt värde

| 2 | Skulder i euro till kreditinstitut i euroområdet relaterade till penningpolitiska transaktioner |
| --- | --- |

2

Posterna 2.1, 2.2, 2.3 och 2.5: Inlåning i euro såsom beskrivs i bilaga I till riktlinje ECB/2000/7

| 2.1 | Löpande räkningar (inklusive kassakrav) |
| --- | --- |

2.1

Eurokonton som tillhör kreditinstitut som är upptagna på listan över finansinstitut med kassakrav (minimireservkrav) enligt ECBS-stadgan. I denna post ingår huvudsakligen konton som används för minimireserver

Nominellt värde

| 2.2 | Inlåningsfacilitet |
| --- | --- |

2.2

Inlåning över natten till förutbestämd ränta (stående facilitet)

Nominellt värde

| 2.3 | Inlåning med fast löptid |
| --- | --- |

2.3

Inlåning för att absorbera likviditet med anknytning till finjusterande transaktioner

Nominellt värde

| 2.4 | Finjusterande reverserade transaktioner |
| --- | --- |

2.4

Penningpolitiskt betingade transaktioner för att absorbera likviditet

Nominellt värde eller repokostnad

| 2.5 | Inlåning relaterad till marginalsäkerheter |
| --- | --- |

2.5

Inlåning från kreditinstitut på grund av värdeminskningar för underliggande tillgångar avseende krediter till dessa kreditinstitut

Nominellt värde

| 3 | Övriga skulder i euro till kreditinstitut i euroområdet |
| --- | --- |

3

Repotransaktioner med anknytning till samtidiga omvända repor för förvaltning av värdepappersportföljer inom tillgångspost 7 ”Värdepapper i euro utgivna av hemmahörande i euroområdet”. Övriga transaktioner utan samband med Eurosystemets penningpolitiska transaktioner. Inga löpande räkningar för kreditinstitut.

Nominellt värde eller repokostnad

| 4 | Emitterade ECB-skuldcertifikat |
| --- | --- |

4

Skuldcertifikat såsom beskrivs i bilaga I till riktlinje ECB/2000/7. Diskonteringspapper emitterade för att absorbera likviditet.

Anskaffningskostnad

Underkurser avskrivs

| 5 | Skulder i euro till övriga hemmahörande i euroområdet |
| --- | --- |

5

| 5.1 | Offentlig sektor |
| --- | --- |

5.1

Löpande räkningar, inlåning med fast löptid, avistainlåning

Nominellt värde

| 5.2 | Övriga skulder |
| --- | --- |

5.2

Löpande räkningar tillhöriga personal, företag och kunder, inbegripet finansinstitut upptagna på listan över institut med undantag från kassakrav (se skuldpost 2.1); inlåning med fast löptid, avistainlåning

Nominellt värde

| 6 | Skulder i euro till hemmahörande utanför euroområdet |
| --- | --- |

6

Löpande räkningar, inlåning med fast löptid, avistainlåning, inbegripet konton för betalningar och konton för reservförvaltning: tillhöriga andra banker, centralbanker, mellan- och överstatliga organisationer inbegripet Europeiska kommissionen; andra insättares löpande räkningar. Repotransaktioner med anknytning till samtidiga omvända repor för förvaltning av värdepapper noterade i euro. Saldon på TARGET2-konton hos centralbanker i medlemsstater som ännu inte har infört euron

Nominellt värde eller repokostnad

| 7 | Skulder i utländsk valuta till hemmahörande i euroområdet |
| --- | --- |

7

Löpande räkningar. Skulder inom ramen för repor; oftast investeringstransaktioner med användning av tillgångar i utländsk valuta eller guld

Nominella värdet, omräkning till marknadsvalutakursen vid årets slut.

| 8 | Skulder i utländsk valuta till hemmahörande utanför euroområdet |
| --- | --- |

8

| 8.1 | Inlåning, saldon och övriga skulder |
| --- | --- |

8.1

Löpande räkningar. Skulder inom ramen för repor; oftast investeringstransaktioner med användning av tillgångar i utländsk valuta eller guld

Nominella värdet, omräkning till marknadsvalutakursen vid årets slut.

| 8.2 | Skulder som uppkommit inom ramen för kreditfaciliteten inom ERM II |
| --- | --- |

8.2

Lån enligt villkoren för ERM II

Nominellt värde, omräkning till marknadsvalutakursen vid årets slut

| 9 | Motpost till särskilda dragningsrätter som tilldelats av IMF |
| --- | --- |

9

Post uttryckt i SDR, som visar vilka SDR-belopp som ursprungligen tilldelades de enskilda länderna/nationella centralbankerna

Nominellt värde, omräkning till marknadsvalutakursen vid årets slut

| 10 | Skulder inom Eurosystemet |
| --- | --- |

10

| 10.1 | Skulder motsvarande överföring av valutareserver |
| --- | --- |

10.1

ECB-balanspost (uttryckt i euro)

Nominellt värde

| 10.2 | Övriga skulder inom Eurosystemet (netto) |
| --- | --- |

10.2

Nettopositionen för följande delposter:

| a) | Nettoskulder härrörande från TARGET2-konton och motsvarande konton tillhörande de nationella centralbankerna, dvs. nettot av fordringar och skulder – se även tillgångspost 9.3 ”Övriga fordringar inom Eurosystemet (netto)” |
| --- | --- |

a)

Nettoskulder härrörande från TARGET2-konton och motsvarande konton tillhörande de nationella centralbankerna, dvs. nettot av fordringar och skulder – se även tillgångspost 9.3 ”Övriga fordringar inom Eurosystemet (netto)”

| a) | Nominellt värde |
| --- | --- |

a)

Nominellt värde

| b) | Andra skulder i euro inom Eurosystemet som kan uppkomma, inbegripet den interimistiska fördelningen på de nationella centralbankerna av ECB:s inkomster |
| --- | --- |

b)

Andra skulder i euro inom Eurosystemet som kan uppkomma, inbegripet den interimistiska fördelningen på de nationella centralbankerna av ECB:s inkomster

| b) | Nominellt värde |
| --- | --- |

b)

Nominellt värde

| 11 | Poster under avveckling |
| --- | --- |

11

Saldon på avvecklingskonton (skulder), inbegripet ej avvecklade girobetalningar

Nominellt värde

| 12 | Övriga skulder |
| --- | --- |

12

| 12.1 | Omvärderingseffekter för instrument utanför balansräkningen |
| --- | --- |

12.1

Omvärderingsresultat för valutaterminer, valutasvappar, räntesvappar, FRA-kontrakt, värdepappersterminer, valutatransaktioner avista från och med affärsdagen till likviddagen

Nettopositionen mellan termin och avista till marknadsvalutakursen

| 12.2 | Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter |
| --- | --- |

12.2

Utgifter som förfaller till betalning i framtiden men som avser rapporteringsperioden. Inkomster som erhållits under rapporteringsperioden men som avser en framtida period

Nominellt värde, utländsk valuta omräknad till marknadskursen

| 12.3 | Diverse |
| --- | --- |

12.3

| a) | Skattekonton (bevakningskonton). Kredit- eller garantitäckningskonton (utländsk valuta). Repotransaktioner med kreditinstitut med anknytning till samtidiga omvända repor för förvaltning av värdepappersportföljer i tillgångspost 11.3 ”Övriga finansiella tillgångar”. Annan tvångsinlåning än kassakravsinlåning. Andra mindre poster. Skulder på förtroendebasis. |
| --- | --- |

a)

Skattekonton (bevakningskonton). Kredit- eller garantitäckningskonton (utländsk valuta). Repotransaktioner med kreditinstitut med anknytning till samtidiga omvända repor för förvaltning av värdepappersportföljer i tillgångspost 11.3 ”Övriga finansiella tillgångar”. Annan tvångsinlåning än kassakravsinlåning. Andra mindre poster. Skulder på förtroendebasis.

| a) | Nominellt värde eller (repo-) anskaffningskostnaden |
| --- | --- |

a)

Nominellt värde eller (repo-) anskaffningskostnaden

| b) | Kunders guldinlåning. |
| --- | --- |

b)

Kunders guldinlåning.

| b) | Marknadskurs |
| --- | --- |

b)

Marknadskurs

| c) | Nettopensionsskulder |
| --- | --- |

c)

Nettopensionsskulder

| c) | Enligt artikel 24.2 |
| --- | --- |

c)

Enligt artikel 24.2

| 13 | Avsättningar |
| --- | --- |

13

| a) | För valutakurs-, ränte- och kreditrisker, förändringar i guldpriset och annat, t.ex. förväntade framtida utgifter och inbetalningar enligt artikel 48.2 i ECBS-stadgan avseende centralbanker i medlemsstater vars undantag upphävts. |
| --- | --- |

a)

För valutakurs-, ränte- och kreditrisker, förändringar i guldpriset och annat, t.ex. förväntade framtida utgifter och inbetalningar enligt artikel 48.2 i ECBS-stadgan avseende centralbanker i medlemsstater vars undantag upphävts.

| a) | Anskaffningskostnad/nominellt värde |
| --- | --- |

a)

Anskaffningskostnad/nominellt värde

| b) | För motparts- eller kreditrisken i penningpolitiska operationer |
| --- | --- |

b)

För motparts- eller kreditrisken i penningpolitiska operationer

| b) | Nominellt värde (baserat på ECB-rådets värdering vid årets slut) |
| --- | --- |

b)

Nominellt värde (baserat på ECB-rådets värdering vid årets slut)

| 14 | Värderegleringskonton |
| --- | --- |

14

| a) | Värderegleringskonton avseende prisrörelser för guld, för alla typer av värdepapper i euro, för alla typer av värdepapper i utländsk valuta, för optioner, marknadsvärderingsskillnader avseende ränteriskderivat; värderegleringskonton avseende valutakursrörelser för alla nettovalutapositioner, inbegripet valutasvappar, valutaterminer och SDR |
| --- | --- |

a)

Värderegleringskonton avseende prisrörelser för guld, för alla typer av värdepapper i euro, för alla typer av värdepapper i utländsk valuta, för optioner, marknadsvärderingsskillnader avseende ränteriskderivat; värderegleringskonton avseende valutakursrörelser för alla nettovalutapositioner, inbegripet valutasvappar, valutaterminer och SDR

| b) | Särskilda värderegleringskonton som härrör från inbetalningar enligt artikel 48.2 i ECBS-stadgan avseende centralbanker i medlemsstater vars undantag upphävts – se artikel 13.2. |
| --- | --- |

b)

Särskilda värderegleringskonton som härrör från inbetalningar enligt artikel 48.2 i ECBS-stadgan avseende centralbanker i medlemsstater vars undantag upphävts – se artikel 13.2.

Omvärderingsskillnaden mellan genomsnittskostnaden och marknadsvärdet; utländsk valuta omräknad till marknadskursen

| 15 | Kapital och reserver |
| --- | --- |

15

| 15.1 | Kapital |
| --- | --- |

15.1

Inbetalt kapital

Nominellt värde

| 15.2 | Reserver |
| --- | --- |

15.2

I lag föreskrivna reserver i enlighet med artikel 33 i ECBS-stadgan och inbetalningar enligt artikel 48.2 i ECBS-stadgan avseende centralbanker i medlemsstater vars undantag upphävts

Nominellt värde

| 16 | Årets vinst |
| --- | --- |

16

Nominellt värde

---

(1)  EGT L 310, 11.12.2000, s. 1.

(2)  Se sidan 26 i detta nummer av EUT. Beslut ECB/2010/29 antogs innan beslut ECB/2010/21 offentliggjorts.

---

BILAGA II

ECB:S ÅRSBALANSRÄKNING

| (miljoner EUR) |
| --- |
| Tillgångar (2) | Rapporteringsår | Föregående år | Skulder | Rapporteringsår | Föregående år |
| 1. | Guld och guldfordringar |

(miljoner EUR)

Tillgångar (2)

Rapporteringsår

Föregående år

Skulder

Rapporteringsår

Föregående år

1.

Guld och guldfordringar

| 2. | Fordringar i utländsk valuta på hemmahörande utanför euroområdet |
| --- | --- |

2.

Fordringar i utländsk valuta på hemmahörande utanför euroområdet

| 2.1 | Fordringar på IMF |
| --- | --- |

2.1

Fordringar på IMF

| 2.2 | Banktillgodohavanden och värdepapper, externa lån och andra externa tillgångar |
| --- | --- |

2.2

Banktillgodohavanden och värdepapper, externa lån och andra externa tillgångar

| 3. | Fordringar i utländsk valuta på hemmahörande i euroområdet |
| --- | --- |

3.

Fordringar i utländsk valuta på hemmahörande i euroområdet

| 4. | Fordringar i euro på hemmahörande utanför euroområdet |
| --- | --- |

4.

Fordringar i euro på hemmahörande utanför euroområdet

| 4.1 | Banktillgodohavanden, värdepapper och lån |
| --- | --- |

4.1

Banktillgodohavanden, värdepapper och lån

| 4.2 | Fordringar som uppkommit inom ramen för kreditfaciliteten inom ERM II |
| --- | --- |

4.2

Fordringar som uppkommit inom ramen för kreditfaciliteten inom ERM II

| 5. | Utlåning i euro till kreditinstitut i euroområdet relaterad till penningpolitiska transaktioner |
| --- | --- |

5.

Utlåning i euro till kreditinstitut i euroområdet relaterad till penningpolitiska transaktioner

| 5.1 | Huvudsakliga refinansieringstransaktioner |
| --- | --- |

5.1

Huvudsakliga refinansieringstransaktioner

| 5.2 | Långfristiga refinansieringstransaktioner |
| --- | --- |

5.2

Långfristiga refinansieringstransaktioner

| 5.3 | Finjusterande reverserade transaktioner |
| --- | --- |

5.3

Finjusterande reverserade transaktioner

| 5.4 | Strukturella reverserade transaktioner |
| --- | --- |

5.4

Strukturella reverserade transaktioner

| 5.5 | Utlåningsfacilitet |
| --- | --- |

5.5

Utlåningsfacilitet

| 5.6 | Fordringar avseende marginalsäkerheter |
| --- | --- |

5.6

Fordringar avseende marginalsäkerheter

| 6. | Övriga fordringar i euro på kreditinstitut i euroområdet |
| --- | --- |

6.

Övriga fordringar i euro på kreditinstitut i euroområdet

| 7. | Värdepapper i euro utgivna av hemmahörande i euroområdet |
| --- | --- |

7.

Värdepapper i euro utgivna av hemmahörande i euroområdet

| 7.1 | Värdepapper som innehas i penningpolitiska syften |
| --- | --- |

7.1

Värdepapper som innehas i penningpolitiska syften

| 7.2 | Andra värdepapper |
| --- | --- |

7.2

Andra värdepapper

| 8. | Fordringar i euro på den offentliga sektorn |
| --- | --- |

8.

Fordringar i euro på den offentliga sektorn

| 9. | Fordringar inom Eurosystemet |
| --- | --- |

9.

Fordringar inom Eurosystemet

| 9.1 | Fordringar relaterade till utfärdande av ECB-skuldcertifikat |
| --- | --- |

9.1

Fordringar relaterade till utfärdande av ECB-skuldcertifikat

| 9.2 | Fordringar relaterade till tilldelningen av eurosedlar inom Eurosystemet |
| --- | --- |

9.2

Fordringar relaterade till tilldelningen av eurosedlar inom Eurosystemet

| 9.3 | Övriga fordringar inom Eurosystemet (netto) |
| --- | --- |

9.3

Övriga fordringar inom Eurosystemet (netto)

| 10. | Poster under avveckling |
| --- | --- |

10.

Poster under avveckling

| 11. | Övriga tillgångar |
| --- | --- |

11.

Övriga tillgångar

| 11.1 | Euroområdets mynt |
| --- | --- |

11.1

Euroområdets mynt

| 11.2 | Materiella och immateriella anläggningstillgångar |
| --- | --- |

11.2

Materiella och immateriella anläggningstillgångar

| 11.3 | Övriga finansiella tillgångar |
| --- | --- |

11.3

Övriga finansiella tillgångar

| 11.4 | Omvärderingseffekter för instrument utanför balansräkningen |
| --- | --- |

11.4

Omvärderingseffekter för instrument utanför balansräkningen

| 11.5 | Upplupna intäkter och förutbetalda kostnader |
| --- | --- |

11.5

Upplupna intäkter och förutbetalda kostnader

| 11.6 | Diverse |
| --- | --- |

11.6

Diverse

| 12. | Årets förlust |
| --- | --- |

12.

Årets förlust

| 1. | Utelöpande sedlar |
| --- | --- |

1.

Utelöpande sedlar

| 2. | Skulder i euro till kreditinstitut i euroområdet relaterade till penningpolitiska transaktioner |
| --- | --- |

2.

Skulder i euro till kreditinstitut i euroområdet relaterade till penningpolitiska transaktioner

| 2.1 | Löpande räkningar (inklusive kassakrav) |
| --- | --- |

2.1

Löpande räkningar (inklusive kassakrav)

| 2.2 | Inlåningsfacilitet |
| --- | --- |

2.2

Inlåningsfacilitet

| 2.3 | Inlåning med fast löptid |
| --- | --- |

2.3

Inlåning med fast löptid

| 2.4 | Finjusterande reverserade transaktioner |
| --- | --- |

2.4

Finjusterande reverserade transaktioner

| 2.5 | Inlåning relaterad till marginalsäkerheter |
| --- | --- |

2.5

Inlåning relaterad till marginalsäkerheter

| 3. | Övriga skulder i euro till kreditinstitut i euroområdet |
| --- | --- |

3.

Övriga skulder i euro till kreditinstitut i euroområdet

| 4. | Emitterade ECB-skuldcertifikat |
| --- | --- |

4.

Emitterade ECB-skuldcertifikat

| 5. | Skulder i euro till övriga hemmahörande i euroområdet |
| --- | --- |

5.

Skulder i euro till övriga hemmahörande i euroområdet

| 5.1 | Offentlig sektor |
| --- | --- |

5.1

Offentlig sektor

| 5.2 | Övriga skulder |
| --- | --- |

5.2

Övriga skulder

| 6. | Skulder i euro till hemmahörande utanför euroområdet |
| --- | --- |

6.

Skulder i euro till hemmahörande utanför euroområdet

| 7. | Skulder i utländsk valuta till hemmahörande i euroområdet |
| --- | --- |

7.

Skulder i utländsk valuta till hemmahörande i euroområdet

| 8. | Skulder i utländsk valuta till hemmahörande utanför euroområdet |
| --- | --- |

8.

Skulder i utländsk valuta till hemmahörande utanför euroområdet

| 8.1 | Inlåning, saldon och övriga skulder |
| --- | --- |

8.1

Inlåning, saldon och övriga skulder

| 8.2 | Skulder som uppkommit inom ramen för kreditfaciliteten inom ERM II |
| --- | --- |

8.2

Skulder som uppkommit inom ramen för kreditfaciliteten inom ERM II

| 9. | Motpost till särskilda dragningsrätter som tilldelats av IMF |
| --- | --- |

9.

Motpost till särskilda dragningsrätter som tilldelats av IMF

| 10. | Skulder inom Eurosystemet |
| --- | --- |

10.

Skulder inom Eurosystemet

| 10.1 | Skulder motsvarande överföring av valutareserver |
| --- | --- |

10.1

Skulder motsvarande överföring av valutareserver

| 10.2 | Övriga skulder inom Eurosystemet (netto) |
| --- | --- |

10.2

Övriga skulder inom Eurosystemet (netto)

| 11. | Poster under avveckling |
| --- | --- |

11.

Poster under avveckling

| 12. | Övriga skulder |
| --- | --- |

12.

Övriga skulder

| 12.1 | Omvärderingseffekter för instrument utanför balansräkningen |
| --- | --- |

12.1

Omvärderingseffekter för instrument utanför balansräkningen

| 12.2 | Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter |
| --- | --- |

12.2

Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter

| 12.3 | Diverse |
| --- | --- |

12.3

Diverse

| 13. | Avsättningar |
| --- | --- |

13.

Avsättningar

| 14. | Värderegleringskonton |
| --- | --- |

14.

Värderegleringskonton

| 15. | Kapital och reserver |
| --- | --- |

15.

Kapital och reserver

| 15.1 | Kapital |
| --- | --- |

15.1

Kapital

| 15.2 | Reserver |
| --- | --- |

15.2

Reserver

| 16. | Årets vinst |
| --- | --- |

16.

Årets vinst

Summa tillgångar

Summa skulder

---

(1)  ECB får även publicera det exakta beloppet i euro eller belopp som avrundats på annat sätt.

(2)  Tillgångarna får också publiceras ovanför skulderna.

---

BILAGA III

ECB:S OFFENTLIGA RESULTATRÄKNING

| (miljoner EUR) |
| --- |
| Resultaträkning för året som slutar den 31 december ... | Rapporteringsår | Föregående år |
| 1.1.1 | Ränteintäkter från valutareservtillgångar |

(miljoner EUR)

Resultaträkning för året som slutar den 31 december ...

Rapporteringsår

Föregående år

1.1.1

| 1.1.2 | Ränteintäkter relaterade till tilldelningen av eurosedlar inom Eurosystemet |
| --- | --- |

1.1.2

| 1.1.3 | Övriga ränteintäkter |
| --- | --- |

1.1.3

| 1.1 | Ränteintäkter |
| --- | --- |

1.1

| 1.2.1 | Ersättning för nationella centralbankers fordringar avseende överförda valutareserver |
| --- | --- |

1.2.1

| 1.2.2 | Övriga räntekostnader |
| --- | --- |

1.2.2

| 1.2 | Räntekostnader |
| --- | --- |

1.2

| 1. | Räntenetto |
| --- | --- |

1.

Räntenetto

| 2.1 | Realiserad vinst/förlust för finansiella transaktioner |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Nedskrivningar av finansiella tillgångar och positioner |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Överföring till/från avsättningar för valutakurs-, ränte- och kreditrisker samt förändringar i guldpriset |
| --- | --- |

2.3

| 2. | Nettoresultat av finansiella transaktioner, nedskrivningar och riskavsättningar |
| --- | --- |

2.

Nettoresultat av finansiella transaktioner, nedskrivningar och riskavsättningar

| 3.1 | Avgifts- och provisionsintäkter |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Avgifts- och provisionskostnader |
| --- | --- |

3.2

| 3. | Nettointäkter/-kostnader från avgifter och provisioner (2) |
| --- | --- |

3.

Nettointäkter/-kostnader från avgifter och provisioner (2)

| 4. | Intäkter från aktier och andelar |
| --- | --- |

4.

Intäkter från aktier och andelar

| 5. | Övriga intäkter |
| --- | --- |

5.

Övriga intäkter

Summa nettointäkter

| 6. | Personalkostnader (3) |
| --- | --- |

6.

Personalkostnader (3)

| 7. | Administrationskostnader (3) |
| --- | --- |

7.

Administrationskostnader (3)

| 8. | Avskrivning av materiella och immateriella anläggningstillgångar |
| --- | --- |

8.

Avskrivning av materiella och immateriella anläggningstillgångar

| 9. | Sedelproduktionstjänster (4) |
| --- | --- |

9.

Sedelproduktionstjänster (4)

| 10. | Övriga kostnader |
| --- | --- |

10.

Övriga kostnader

Årets (förlust)/vinst

---

(1)  ECB får även publicera det exakta beloppet i euro eller belopp som avrundats på annat sätt.

(2)  Uppdelningen på intäkter och kostnader kan även ske i noterna till bokslutet.

(3)  Inbegripet administrativa avsättningar.

(4)  Denna post ska användas om framställningen av sedlar läggs ut på entreprenad (för kostnaden för de tjänster som tillhandahålls av de externa företag som på centralbankernas uppdrag ansvarar för framställningen av sedlar). Det rekommenderas att uppkomna kostnader i samband med utgivningen av eurosedlar tas upp i resultaträkningen när de faktureras eller på annat sätt uppkommer, se också riktlinje ECB/2010/20.

---

BILAGA IV

UPPHÄVT BESLUT OCH SENARE ÄNDRINGAR

| Beslut ECB/2006/17 | EUT L 348, 11.12.2006, s. 38. |
| --- | --- |
| Beslut ECB/2007/21 | EUT L 42, 16.2.2008, s. 83. |
| Beslut ECB/2008/22 | EUT L 36, 5.2.2009, s. 22. |
| Beslut ECB/2009/19 | EUT L 202, 4.8.2009, s. 54. |
| Beslut ECB/2009/29 | EUT L 348, 29.12.2009, s. 57. |

Beslut ECB/2006/17

EUT L 348, 11.12.2006, s. 38.

Beslut ECB/2007/21

EUT L 42, 16.2.2008, s. 83.

Beslut ECB/2008/22

EUT L 36, 5.2.2009, s. 22.

Beslut ECB/2009/19

EUT L 202, 4.8.2009, s. 54.

Beslut ECB/2009/29

EUT L 348, 29.12.2009, s. 57.

---

BILAGA V

JÄMFÖRELSETABELL

| Beslut ECB/2006/17 | Detta beslut |
| --- | --- |
| — | Artikel 11 |
| Artikel 10a | Artikel 12 |
| Artikel 11 | Artikel 13 |
| Artikel 12 | Artikel 14 |
| Artikel 13 | Artikel 15 |
| Artikel 14 | Artikel 16 |
| Artikel 15 | Artikel 17 |
| Artikel 16 | Artikel 18 |
| Artikel 17 | Artikel 19 |
| Artikel 18 | Artikel 20 |
| Artikel 19 | Artikel 21 |
| Artikel 20 | Artikel 22 |
| Artikel 21 | Artikel 23 |
| Artikel 22 | Artikel 24 |
| Artikel 23 | Artikel 25 |
| Artikel 24 | Artikel 26 |

Beslut ECB/2006/17

Detta beslut

—

Artikel 11

Artikel 10a

Artikel 12

Artikel 11

Artikel 13

Artikel 12

Artikel 14

Artikel 13

Artikel 15

Artikel 14

Artikel 16

Artikel 15

Artikel 17

Artikel 16

Artikel 18

Artikel 17

Artikel 19

Artikel 18

Artikel 20

Artikel 19

Artikel 21

Artikel 20

Artikel 22

Artikel 21

Artikel 23

Artikel 22

Artikel 24

Artikel 23

Artikel 25

Artikel 24

Artikel 26

---

| 9.2.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 35/17 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 35/17

---

EUROPEISKA CENTRALBANKENS BESLUT

av den 25 november 2010

om fördelning av de monetära inkomsterna för nationella centralbanker i medlemsstater som har euron som valuta

(omarbetning)

(ECB/2010/23)

(2011/66/EU)

ECB-RÅDET HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken (nedan kallad ECBS-stadgan), särskilt artikel 32, och

av följande skäl:

| (1) | Viktiga aspekter av beslut ECB/2001/16 av den 6 december 2001 om fördelning av de monetära inkomsterna för de deltagande medlemsstaternas nationella centralbanker från och med räkenskapsåret 2002 (1) har flera gånger ändrats (2). Eftersom ytterligare ändringar måste göras bör beslutet omarbetas så att det blir mer översiktligt. |
| --- | --- |

(1)

Viktiga aspekter av beslut ECB/2001/16 av den 6 december 2001 om fördelning av de monetära inkomsterna för de deltagande medlemsstaternas nationella centralbanker från och med räkenskapsåret 2002 (1) har flera gånger ändrats (2). Eftersom ytterligare ändringar måste göras bör beslutet omarbetas så att det blir mer översiktligt.

| (2) | Enligt artikel 32.1 i ECBS-stadgan är monetära inkomster sådana inkomster som de nationella centralbankerna erhåller då de fullgör monetära uppgifter för ECBS. Enligt artikel 32.2 i ECBS-stadgan är summan av de monetära inkomsterna för varje nationell centralbank lika med centralbankens årliga inkomster av de tillgångar som den innehar som motvärden till sedlar i omlopp och till inlåning från kreditinstitut. Dessa tillgångar reserveras av de nationella centralbankerna i enlighet med riktlinjer som ECB-rådet fastställer. De nationella centralbankerna bör reservera sådana tillgångar som uppkommit som ett resultat av att de nationella centralbankerna fullgör monetära uppgifter som tillgångar som de innehar som motvärden till sedlar i omlopp och till inlåning från kreditinstitut. Enligt artikel 32.4 i ECBS-stadgan minskas varje nationell centralbanks monetära inkomster med ett belopp som motsvarar centralbankens räntebetalningar till följd av förpliktelser på grund av inlåning från kreditinstituten enligt artikel 19. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 32.1 i ECBS-stadgan är monetära inkomster sådana inkomster som de nationella centralbankerna erhåller då de fullgör monetära uppgifter för ECBS. Enligt artikel 32.2 i ECBS-stadgan är summan av de monetära inkomsterna för varje nationell centralbank lika med centralbankens årliga inkomster av de tillgångar som den innehar som motvärden till sedlar i omlopp och till inlåning från kreditinstitut. Dessa tillgångar reserveras av de nationella centralbankerna i enlighet med riktlinjer som ECB-rådet fastställer. De nationella centralbankerna bör reservera sådana tillgångar som uppkommit som ett resultat av att de nationella centralbankerna fullgör monetära uppgifter som tillgångar som de innehar som motvärden till sedlar i omlopp och till inlåning från kreditinstitut. Enligt artikel 32.4 i ECBS-stadgan minskas varje nationell centralbanks monetära inkomster med ett belopp som motsvarar centralbankens räntebetalningar till följd av förpliktelser på grund av inlåning från kreditinstituten enligt artikel 19.

| (3) | Enligt artikel 32.5 i ECBS-stadgan fördelas summan av de nationella centralbankernas monetära inkomster på de nationella centralbankerna i förhållande till deras inbetalda andelar av ECB:s kapital. |
| --- | --- |

(3)

Enligt artikel 32.5 i ECBS-stadgan fördelas summan av de nationella centralbankernas monetära inkomster på de nationella centralbankerna i förhållande till deras inbetalda andelar av ECB:s kapital.

| (4) | Enligt artikel 32.6 och 32.7 i ECBS-stadgan åligger det ECB-rådet att fastställa riktlinjer för hur ECB utför avräkningen och betalningen av saldona från fördelningen av de monetära inkomsterna och att vidta alla övriga åtgärder som behövs för tillämpningen av artikel 32. |
| --- | --- |

(4)

Enligt artikel 32.6 och 32.7 i ECBS-stadgan åligger det ECB-rådet att fastställa riktlinjer för hur ECB utför avräkningen och betalningen av saldona från fördelningen av de monetära inkomsterna och att vidta alla övriga åtgärder som behövs för tillämpningen av artikel 32.

| (5) | Enligt artikel 10 i rådets förordning (EG) nr 974/98 av den 3 maj 1998 om införande av euron (3) ska ECB och de nationella centralbankerna sätta eurosedlar i omlopp. Enligt artikel 15 i denna förordning fortsätter sedlar i nationella valutaenheter att vara lagliga betalningsmedel inom sina territoriella gränser under sex månader från och med respektive dag för övergången till eurokontanter. Det år då man övergår till eurokontanter måste därför betraktas som ett speciellt år, eftersom de sedlar som är i omlopp i nationella valutaenheter fortfarande kan utgöra en avsevärd del av det sammanlagda antalet sedlar som befinner sig i omlopp. |
| --- | --- |

(5)

Enligt artikel 10 i rådets förordning (EG) nr 974/98 av den 3 maj 1998 om införande av euron (3) ska ECB och de nationella centralbankerna sätta eurosedlar i omlopp. Enligt artikel 15 i denna förordning fortsätter sedlar i nationella valutaenheter att vara lagliga betalningsmedel inom sina territoriella gränser under sex månader från och med respektive dag för övergången till eurokontanter. Det år då man övergår till eurokontanter måste därför betraktas som ett speciellt år, eftersom de sedlar som är i omlopp i nationella valutaenheter fortfarande kan utgöra en avsevärd del av det sammanlagda antalet sedlar som befinner sig i omlopp.

| (6) | Enligt artikel 15.1 i riktlinje ECB/2006/9 av den 14 juli 2006 om vissa förberedelser inför utbytet av sedlar och mynt till euro och om förhandstilldelning och förhandstilldelning till tredje part av eurosedlar och euromynt utanför euroområdet (4) ska eurosedlar som förhandstilldelats till godkända motparter debiteras dessa motparters konton hos deras nationella centralbank till det nominella värdet enligt en ”linjära debiteringsmodell”: det totala beloppet förhandstilldelade eurosedlar debiteras i tre lika stora delbetalningar, på avvecklingsdagen för den första, fjärde och femte huvudsakliga refinansieringstransaktionen i Eurosystemet efter dagen för utbytet av sedlar och mynt. Vid beräkningen av monetära inkomster för det år då sedlar och mynt byts ut måste hänsyn tas till denna ”linjära debiteringsmodell”. |
| --- | --- |

(6)

Enligt artikel 15.1 i riktlinje ECB/2006/9 av den 14 juli 2006 om vissa förberedelser inför utbytet av sedlar och mynt till euro och om förhandstilldelning och förhandstilldelning till tredje part av eurosedlar och euromynt utanför euroområdet (4) ska eurosedlar som förhandstilldelats till godkända motparter debiteras dessa motparters konton hos deras nationella centralbank till det nominella värdet enligt en ”linjära debiteringsmodell”: det totala beloppet förhandstilldelade eurosedlar debiteras i tre lika stora delbetalningar, på avvecklingsdagen för den första, fjärde och femte huvudsakliga refinansieringstransaktionen i Eurosystemet efter dagen för utbytet av sedlar och mynt. Vid beräkningen av monetära inkomster för det år då sedlar och mynt byts ut måste hänsyn tas till denna ”linjära debiteringsmodell”.

| (7) | Detta beslut har samband med beslut ECB/2010/29 av den 13 december 2010 om utgivningen av eurosedlar (5), där det stadgas att ECB och de nationella centralbankerna ger ut eurosedlar. Av beslut ECB/2010/29 framgår att tilldelningen av eurosedlar i omlopp till de nationella centralbankerna sker i förhållande till deras inbetalda andelar av ECB:s kapital. Enligt samma beslut utgör ECB:s tilldelning av det sammanlagda värdet av eurosedlar i omlopp 8 procent. Tilldelningen av eurosedlar till Eurosystemets medlemmar medför att olika saldon uppstår i Eurosystemet. Förräntningen av dessa saldon inom Eurosystemet som har sin grund i eurosedlar i omlopp har en direkta konsekvens för inkomsterna för var och en av Eurosystemets medlemmar och bör därför regleras genom detta beslut. ECB:s inkomster från avkastningen på de fordringar ECB har inom Eurosystemet på de nationella centralbankerna avseende ECB:s andel av eurosedlar i omlopp fördelas i enlighet med beslut ECB/2010/24 av den 25 november 2010 om interimistisk fördelning av Europeiska centralbankens inkomster från eurosedlar i omlopp och inkomster från värdepapper som förvärvats inom ramen för programmet för värdepappersmarknaderna (6) bland de nationella centralbankerna i förhållande till deras andel i fördelningsnyckeln för tecknat kapital under det räkenskapsår då inkomsterna uppkommer. |
| --- | --- |

(7)

Detta beslut har samband med beslut ECB/2010/29 av den 13 december 2010 om utgivningen av eurosedlar (5), där det stadgas att ECB och de nationella centralbankerna ger ut eurosedlar. Av beslut ECB/2010/29 framgår att tilldelningen av eurosedlar i omlopp till de nationella centralbankerna sker i förhållande till deras inbetalda andelar av ECB:s kapital. Enligt samma beslut utgör ECB:s tilldelning av det sammanlagda värdet av eurosedlar i omlopp 8 procent. Tilldelningen av eurosedlar till Eurosystemets medlemmar medför att olika saldon uppstår i Eurosystemet. Förräntningen av dessa saldon inom Eurosystemet som har sin grund i eurosedlar i omlopp har en direkta konsekvens för inkomsterna för var och en av Eurosystemets medlemmar och bör därför regleras genom detta beslut. ECB:s inkomster från avkastningen på de fordringar ECB har inom Eurosystemet på de nationella centralbankerna avseende ECB:s andel av eurosedlar i omlopp fördelas i enlighet med beslut ECB/2010/24 av den 25 november 2010 om interimistisk fördelning av Europeiska centralbankens inkomster från eurosedlar i omlopp och inkomster från värdepapper som förvärvats inom ramen för programmet för värdepappersmarknaderna (6) bland de nationella centralbankerna i förhållande till deras andel i fördelningsnyckeln för tecknat kapital under det räkenskapsår då inkomsterna uppkommer.

| (8) | Nettosaldot av fordringar och skulder inom Eurosystemet för eurosedlar i omlopp bör förräntas enligt ett objektivt kriterium som definierar kapitalkostnaden. För detta ändamål bedöms räntan för de huvudsakliga refinansieringstransaktionerna som används av Eurosystemet vid de huvudsakliga refinansieringstransaktionerna vara ändamålsenlig. |
| --- | --- |

(8)

Nettosaldot av fordringar och skulder inom Eurosystemet för eurosedlar i omlopp bör förräntas enligt ett objektivt kriterium som definierar kapitalkostnaden. För detta ändamål bedöms räntan för de huvudsakliga refinansieringstransaktionerna som används av Eurosystemet vid de huvudsakliga refinansieringstransaktionerna vara ändamålsenlig.

| (9) | Nettoskulderna inom Eurosystemet för eurosedlar i omlopp bör ingå i skuldbasen vid beräkningen av de nationella centralbankernas monetära inkomster enligt stadgans artikel 32.2 eftersom de motsvarar sedlar i omlopp. Avveckling av räntebetalningarna inom Eurosystemet för saldon avseende eurosedlar i omlopp medför därför att en avsevärd del av Eurosystemets monetära inkomster fördelas mellan de nationella centralbankerna i förhållande till deras inbetalda andelar av ECB:s kapital. Dessa saldon inom Eurosystemet bör justeras så att de nationella centralbankernas balans- och resultaträkningar kan anpassas gradvis. Justeringarna bör baseras på värdet av de sedlar som varje nationell centralbank har i omlopp under en period innan eurosedlarna införs. Dessa justeringar bör tillämpas på årsbasis i enlighet med en fastställd formel under högst fem år därefter. |
| --- | --- |

(9)

Nettoskulderna inom Eurosystemet för eurosedlar i omlopp bör ingå i skuldbasen vid beräkningen av de nationella centralbankernas monetära inkomster enligt stadgans artikel 32.2 eftersom de motsvarar sedlar i omlopp. Avveckling av räntebetalningarna inom Eurosystemet för saldon avseende eurosedlar i omlopp medför därför att en avsevärd del av Eurosystemets monetära inkomster fördelas mellan de nationella centralbankerna i förhållande till deras inbetalda andelar av ECB:s kapital. Dessa saldon inom Eurosystemet bör justeras så att de nationella centralbankernas balans- och resultaträkningar kan anpassas gradvis. Justeringarna bör baseras på värdet av de sedlar som varje nationell centralbank har i omlopp under en period innan eurosedlarna införs. Dessa justeringar bör tillämpas på årsbasis i enlighet med en fastställd formel under högst fem år därefter.

| (10) | Justeringarna av Eurosystemets saldon för eurosedlar i omlopp har beräknats så att de kompenserar för varje väsentlig förändring i de nationella centralbankernas inkomstlägen som uppstår till följd av att eurosedlarna införs och den därpå följande fördelningen av monetära inkomster. |
| --- | --- |

(10)

Justeringarna av Eurosystemets saldon för eurosedlar i omlopp har beräknats så att de kompenserar för varje väsentlig förändring i de nationella centralbankernas inkomstlägen som uppstår till följd av att eurosedlarna införs och den därpå följande fördelningen av monetära inkomster.

| (11) | De allmänna regler som framgår av artikel 32 i ECBS-stadgan gäller också för sådana inkomster som är resultatet av ombokningar av indragna eurosedlar. |
| --- | --- |

(11)

De allmänna regler som framgår av artikel 32 i ECBS-stadgan gäller också för sådana inkomster som är resultatet av ombokningar av indragna eurosedlar.

| (12) | Enligt artikel 32.5 i ECBS-stadgan fördelas summan av de nationella centralbankernas monetära inkomster på de nationella centralbankerna i förhållande till deras inbetalda andelar av ECB:s kapital. Enligt artikel 32.7 i ECBS-stadgan är ECB-rådet behörigt att vidta alla övriga åtgärder som behövs för tillämpningen av artikel 32. Detta inkluderar även behörigheten att beakta andra faktorer vid beslutet om fördelningen av sådana inkomster som är resultatet av ombokningar av indragna eurosedlar. I den aktuella frågan kräver principerna om likabehandling och rättvisa att hänsyn tas till den tidsperiod då de indragna eurosedlarna gavs ut. Fördelningsnyckeln för denna specifika inkomst bör därför beakta både den relevanta andelen av ECB:s kapital och längden på utgivningsperioden. |
| --- | --- |

(12)

Enligt artikel 32.5 i ECBS-stadgan fördelas summan av de nationella centralbankernas monetära inkomster på de nationella centralbankerna i förhållande till deras inbetalda andelar av ECB:s kapital. Enligt artikel 32.7 i ECBS-stadgan är ECB-rådet behörigt att vidta alla övriga åtgärder som behövs för tillämpningen av artikel 32. Detta inkluderar även behörigheten att beakta andra faktorer vid beslutet om fördelningen av sådana inkomster som är resultatet av ombokningar av indragna eurosedlar. I den aktuella frågan kräver principerna om likabehandling och rättvisa att hänsyn tas till den tidsperiod då de indragna eurosedlarna gavs ut. Fördelningsnyckeln för denna specifika inkomst bör därför beakta både den relevanta andelen av ECB:s kapital och längden på utgivningsperioden.

| (13) | Indragningen av eurosedlar bör regleras genom separata beslut som fattas enligt artikel 5 i beslut ECB/2003/4 av den 20 mars 2003 om valörer, tekniska specifikationer, reproducering, inlösen och indragning avseende eurosedlar (7). |
| --- | --- |

(13)

Indragningen av eurosedlar bör regleras genom separata beslut som fattas enligt artikel 5 i beslut ECB/2003/4 av den 20 mars 2003 om valörer, tekniska specifikationer, reproducering, inlösen och indragning avseende eurosedlar (7).

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Definitioner

I detta beslut avses med

a)   nationell centralbank: en nationell centralbank i en medlemsstat som har euron som valuta,

b)   skuldbasen: summan av de i bilaga I till detta beslut angivna skuldposterna i varje nationell centralbanks balansräkning,

c)   reserverade tillgångar: summan av de i bilaga II till detta beslut angivna tillgångsposterna i varje nationell centralbanks balansräkning,

d)   Eurosystemets saldon för eurosedlar i omlopp: fordringar och skulder som uppkommer mellan en nationell centralbank och ECB samt mellan en nationell centralbank och övriga nationella centralbanker som resultat av att artikel 4 i beslut ECB/2010/29 tillämpas,

e)   fördelningsnyckel för tecknat kapital: de nationella centralbankernas andelar (uttryckta i procent) av ECB:s tecknade kapital, beräknade med tillämpning av de vikter i fördelningsnyckeln som avses i artikel 29.1 i ECBS-stadgan och som gäller för det aktuella räkenskapsåret,

f)   kreditinstitut: antingen a) ett kreditinstitut enligt artikel 2 och artikel 4.1 a i Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/48/EG av den 14 juni 2006 om rätten att starta och driva verksamhet i kreditinstitut (8), såsom detta har genomförts i nationell lagstiftning, som är föremål för tillsyn av en behörig myndighet, eller b) ett annat kreditinstitut enligt artikel 123.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt som omfattas av likvärdig tillsyn som den tillsyn som en behörig myndighet utövar,

g)   den harmoniserade balansräkningen: den harmoniserade balansräkning som framgår av bilaga VIII till riktlinje ECB/2010/20 av den 11 november 2010 om den rättsliga ramen för redovisning och finansiell rapportering inom europeiska centralbankssystemet (9).

h)   referensränta: den senaste tillgängliga marginalränta som Eurosystemet använt för sina huvudsakliga refinansieringstransaktioner enligt kapitel 3.1.2 i bilaga I till riktlinje ECB/2000/7 av den 31 augusti 2000 om Eurosystemets penningpolitiska instrument och förfaranden (10). Om mer än en refinansieringstransaktion genomförs med samma likviddag ska ett enkelt genomsnitt av de parallella transaktionernas marginalränta användas,

i)   dagen för utbytet av sedlar och mynt: den dag då eurosedlar och euromynt får ställning som lagliga betalningsmedel i en medlemsstat som har euron som valuta,

j)   referensperiod: en period på 24 månader som börjar 30 månader före dagen för utbytet av sedlar och mynt,

k)   året för utbyte av sedlar och mynt: en period på 12 månader som börjar på dagen för utbytet av sedlar och mynt,

l)   daglig referensväxelkurs: den dagliga referensväxelkurs som baseras på det reguljära dagliga avstämningsförfarandet mellan centralbanker inom och utom Europeiska centralbankssystemet som normalt äger rum kl. 14.15 centraleuropeisk tid,

m)   indragna eurosedlar: varje typ eller serie av eurosedlar som dragits in genom ett beslut som ECB-rådet fattat enligt artikel 5 i beslut ECB/2003/4,

n)   utgivningsnyckel: den genomsnittliga fördelningsnyckeln under utgivningsperioden av en typ eller serie indragna eurosedlar,

o)   utgivningsperiod: avseende en typ eller serie av eurosedlar, den period som startar den dag då den första utgivningen av eurosedlar av denna typ eller serie tas upp i skuldbasen och som slutar den dag då den sista utgivningen av eurosedlar av denna typ eller serie tas upp i skuldbasen,

p)   boka om: att eliminera indragna eurosedlar från balansräkningsposten ”eurosedlar i omlopp”.

Artikel 2

Eurosystemets saldon för eurosedlar i omlopp

1.   Eurosystemets saldon för eurosedlar i omlopp ska beräknas månadsvis och bokföras hos ECB och de nationella centralbankerna den första öppethållandedagen i månaden med den föregående månadens sista öppethållandedag som valutadag.

När en medlemsstat inför euron ska beräkningen av Eurosystemets saldon för eurosedlar i omlopp enligt första stycket bokföras hos ECB och de nationella centralbankerna med dagen för utbytet av sedlar och mynt som valutadag.

Eurosystemets saldon för eurosedlar i omlopp ska, för perioden från den 1 januari till den 31 december under det första året från och med vilket var och en av de femårsvisa justeringarna enligt ECBS-stadgans artikel 29.3 ska tillämpas, beräknas utifrån den justerade fördelningsnyckeln för tecknat kapital tillämpad på saldona för eurosedlar i omlopp den 31 december föregående år.

2.   Eurosystemets saldon för eurosedlar i omlopp, inklusive sådana som uppkommer genom tillämpningen av artikel 4 i detta beslut, ska förräntas till referensräntan.

3.   Den förräntning som avses i punkt 2 ska avvecklas genom kvartalsvisa betalningar via TARGET2.

Artikel 3

Metod för beräkning av monetära inkomster

1.   Varje nationell centralbanks monetära inkomster ska fastställas genom en beräkning av de faktiska inkomsterna från dess bokförda reserverade tillgångar. Undantaget från detta är guld som inte ska anses generera några inkomster samt värdepapper som innehas för penningpolitiska ändamål enligt beslut ECB/2009/16 av den 2 juli 2009 om genomförandet av programmet för köp av säkerställda obligationer (11) som ska anses generera inkomster motsvarande referensräntan.

2.   Om en nationell centralbanks reserverade tillgångar över- eller understiger värdet på dess skuldbas, ska mellanskillnaden kompenseras genom att man tillämpar referensräntan på mellanskillnaden.

Artikel 4

Justeringar av saldon inom Eurosystemet

1.   Vid beräkningen av de monetära inkomsterna ska varje nationell centralbanks saldon inom Eurosystemet för eurosedlar i omlopp justeras med ett utjämningsbelopp som beräknas enligt följande formel:

C = (K – A) × S

där

| C | är utjämningsbeloppet, |
| --- | --- |
| K | är det belopp i euro för varje nationell centralbank som erhålls om man använder fördelningsnyckeln för tecknat kapital på det genomsnittliga värdet av sedlar i omlopp under referensperioden, varmed beloppet av sedlar i omlopp denominerade i den nationella valutan i en medlemsstat som inför euron ska omräknas till euro till den dagliga referensväxelkursen under referensperioden, |
| A | är det genomsnittliga värdet i euro för varje nationell centralbank av sedlar i omlopp under referensperioden, omräknat till euro till den dagliga referensväxelkursen under referensperioden, |
| S | är följande koefficient för varje räkenskapsår, som börjar med dagen för utbytet av sedlar och mynt:






  Räkenskapsår | Koefficient |
| Året för utbytet av sedlar och mynt | 1 |
| Året för utbytet av sedlar och mynt plus ett år | 0,8606735 |
| Året för utbytet av sedlar och mynt plus två år | 0,7013472 |
| Året för utbytet av sedlar och mynt plus tre år | 0,5334835 |
| Året för utbytet av sedlar och mynt plus fyra år | 0,3598237 |
| Året för utbytet av sedlar och mynt plus fem år | 0,1817225 |

C

är utjämningsbeloppet,

K

är det belopp i euro för varje nationell centralbank som erhålls om man använder fördelningsnyckeln för tecknat kapital på det genomsnittliga värdet av sedlar i omlopp under referensperioden, varmed beloppet av sedlar i omlopp denominerade i den nationella valutan i en medlemsstat som inför euron ska omräknas till euro till den dagliga referensväxelkursen under referensperioden,

A

är det genomsnittliga värdet i euro för varje nationell centralbank av sedlar i omlopp under referensperioden, omräknat till euro till den dagliga referensväxelkursen under referensperioden,

S

är följande koefficient för varje räkenskapsår, som börjar med dagen för utbytet av sedlar och mynt:

Räkenskapsår

Koefficient

Året för utbytet av sedlar och mynt

1

Året för utbytet av sedlar och mynt plus ett år

0,8606735

Året för utbytet av sedlar och mynt plus två år

0,7013472

Året för utbytet av sedlar och mynt plus tre år

0,5334835

Året för utbytet av sedlar och mynt plus fyra år

0,3598237

Året för utbytet av sedlar och mynt plus fem år

0,1817225

2.   Summan av de nationella centralbankernas utjämningsbelopp ska vara 0.

3.   Utjämningsbeloppen ska beräknas var gång en medlemsstat inför euron eller när ECB:s fördelningsnyckel för tecknat kapital ändras.

4.   När en nationell centralbank blir medlem i Eurosystemet ska dess utjämningsbelopp fördelas mellan övriga nationella centralbanker i förhållande till deras respektive andel i fördelningsnyckeln för tecknat kapital med tecknet (+/–) omvänt, och ska utgå utöver andra utjämningsbelopp som redan gäller för övriga nationella centralbanker.

5.   Utjämningsbeloppen och bokföringsposter som balanserar dessa utjämningsbelopp ska bokföras på separata konton inom Eurosystemet i varje nationell centralbanks räkenskaper med dagen för utbytet av sedlar och mynt som valutadag och med samma valutadag för varje påföljande år under justeringsperioden. De bokföringsposter som används för att balansera utjämningsbeloppen ska inte förräntas.

6.   Om det inträffar sådana speciella omständigheter som beskrivs i bilaga III till detta beslut rörande ändrade omloppsmönster för sedlarna ska, med avvikelse från punkt 1 ovan, varje nationell centralbanks saldo inom Eurosystemet för eurosedlar i omlopp justeras i enlighet med föreskrifterna i nämnda bilaga.

7.   Föreskrifterna i denna artikel om justeringar av saldon inom Eurosystemet ska upphöra att gälla från och med den första dagen det sjätte året som följer på året för utbytet av sedlar och mynt.

Artikel 5

Beräkning och fördelning av de monetära inkomsterna

1.   ECB ska för varje dag beräkna de monetära inkomsterna för varje nationell centralbank. Beräkningen ska göras på grundval av de redovisningsuppgifter som de nationella centralbankerna rapporterar till ECB. ECB ska varje kvartal informera de nationella centralbankerna om de kumulerade beloppen.

2.   De olika nationella centralbankernas monetära inkomster ska minskas med ett belopp som motsvarar upplupen eller erlagd ränta för skulder som ingår i skuldbasen och i enlighet med beslut som ECB-rådet fattar på grundval av artikel 32.4 andra stycket i ECBS-stadgan.

3.   Fördelningen av de nationella centralbankernas monetära inkomster i förhållande till fördelningsnyckeln för tecknat kapital ska göras i slutet av varje räkenskapsår.

Artikel 6

Beräkning och fördelning av inkomster som är resultatet av ombokningen av eurosedlar

1.   Indragna eurosedlar ska fortsätta att ingå i skuldbasen ända fram tills de lösts in eller skrivits av, beroende på vilket som inträffar först.

2.   ECB-rådet får besluta att boka om indragna eurosedlar i vilket fall det ska ange dagen för ombokningen och det sammanlagda beloppet på den avsättning som ska göras för de indragna eurosedlarna som förväntas bli inlösta.

3.   Indragna eurosedlar ska bokas om på följande sätt:

| a) | På dagen för ombokningen ska ECB:s och de nationella centralbankernas balansräkningsposter ”eurosedlar i omlopp” reduceras med det sammanlagda belopp som motsvarar de indragna eurosedlarna som fortfarande är i omlopp. För detta ändamål ska de faktiska beloppen av eurosedlar som tas ur omlopp från den mängd sedlar som satts i omlopp justeras till sina pro-rata belopp som beräknas i enlighet med utgivningsnyckeln, och avvikelserna ska fördelas mellan ECB och de nationella centralbankerna. |
| --- | --- |

a)

På dagen för ombokningen ska ECB:s och de nationella centralbankernas balansräkningsposter ”eurosedlar i omlopp” reduceras med det sammanlagda belopp som motsvarar de indragna eurosedlarna som fortfarande är i omlopp. För detta ändamål ska de faktiska beloppen av eurosedlar som tas ur omlopp från den mängd sedlar som satts i omlopp justeras till sina pro-rata belopp som beräknas i enlighet med utgivningsnyckeln, och avvikelserna ska fördelas mellan ECB och de nationella centralbankerna.

| b) | Det justerade beloppet av eurosedlar som tas ur omlopp ska bokas om från balansräkningsposten ”eurosedlar i omlopp” till de nationella centralbankernas resultaträkning. |
| --- | --- |

b)

Det justerade beloppet av eurosedlar som tas ur omlopp ska bokas om från balansräkningsposten ”eurosedlar i omlopp” till de nationella centralbankernas resultaträkning.

| c) | Varje nationell centralbank ska göra en avsättning för sådana indragna eurosedlar som förväntas bli inlösta. Denna avsättning ska motsvara respektive nationella centralbanks andel i den sammanlagda avsättningen som beräknats med hjälp av utgivningsnyckeln. |
| --- | --- |

c)

Varje nationell centralbank ska göra en avsättning för sådana indragna eurosedlar som förväntas bli inlösta. Denna avsättning ska motsvara respektive nationella centralbanks andel i den sammanlagda avsättningen som beräknats med hjälp av utgivningsnyckeln.

4.   Indragna eurosedlar som blir inlösta efter dagen för ombokningen ska tas upp i bokföringen hos den nationella centralbank som tagit emot dem. Inflödet av indragna eurosedlar ska fördelas mellan de nationella centralbankerna minst en gång per år med hjälp av utgivningsnyckeln, och beloppen ska avräknas dem emellan. Varje nationell centralbank ska kvitta sin andel av beloppet mot sin avsättning eller, om inflödet överstiger avsättningen, ta upp motsvarande kostnad i sin resultaträkning.

5.   ECB-rådet ska varje år kontrollera beloppet på de sammanlagda avsättningarna.

Artikel 7

Upphävande

Beslut ECB/2001/16 ska upphöra att gälla. Hänvisningar till det upphävda beslutet ska anses som hänvisningar till det här beslutet och ska läsas i enlighet med tabellen i bilaga V.

Artikel 8

Ikraftträdande

Detta beslut träder i kraft den 31 december 2010.

Utfärdat i Frankfurt am Main den 25 november 2010.

Jean-Claude TRICHET

ECB:s ordförande

---

(1)  EGT L 337, 20.12.2001, s. 55.

1

(2)  Se bilaga IV.

2

(3)  EGT L 139, 11.5.1998, s. 1.

3

(4)  EUT L 207, 28.7.2006, s. 39.

4

(5)  Se sidan 26 i detta nummer av EUT. Beslut ECB/2010/29 antogs innan beslut ECB/2010/23 offentliggjorts.

5

(6)  Ännu ej offentliggjort i EUT. Beslut ECB/2010/24 antogs innan beslut ECB/2010/23 offentliggjorts.

6

(7)  EUT L 78, 25.3.2003, s. 16.

7

(8)  EUT L 177, 30.6.2006, s. 1.

8

(9)  Se sidan 31 i detta nummer av EUT.

9

(10)  EGT L 310, 11.12.2000, s. 1.

10

(11)  EUT L 175, 4.7.2009, s. 18.

11

---

BILAGA I

SKULDBASENS SAMMANSÄTTNING

| A. | Skuldbasen ska endast omfatta följande poster:






  1. | Sedlar i omlopp
  Inom ramen för denna bilaga ska ”sedlar i omlopp”, under året för utbyte av sedlar och mynt, för varje nationell centralbank som blir medlem i Eurosystemet






  a) | omfatta sedlar som den nationella centralbanken gett ut i den nationella valutaenheten, och |
| --- | --- | --- | --- |

A.

Skuldbasen ska endast omfatta följande poster:

1.

Sedlar i omlopp

Inom ramen för denna bilaga ska ”sedlar i omlopp”, under året för utbyte av sedlar och mynt, för varje nationell centralbank som blir medlem i Eurosystemet

a)

omfatta sedlar som den nationella centralbanken gett ut i den nationella valutaenheten, och

| b) | minskas med värdet på räntefria lån i samband med förhandstilldelningen av eurosedlar som ännu ej debiterats (del av tillgångspost 6 i den harmoniserade balansräkningen). |
| --- | --- |

b)

minskas med värdet på räntefria lån i samband med förhandstilldelningen av eurosedlar som ännu ej debiterats (del av tillgångspost 6 i den harmoniserade balansräkningen).

Efter utgången av året för utbyte av sedlar och mynt ska ”sedlar i omlopp” för varje nationella centralbank uteslutande betyda sedlar denominerade i euro.

Om dagen för övergången till eurokontanter infaller på en dag då TARGET2 är stängt, ska skulden för en nationell centralbank som ingår i Eurosystemet, och som är resultatet av att eurosedlar förhandstilldelats enligt riktlinje ECB/2006/9 och sedan satts i omlopp före dagen för utbytet av sedlar och mynt, utgöra en del av skuldbasen (som en del av korrespondentkontona under skuldpost 10.4 i den harmoniserade balansräkningen) fram till dess att skulden blir en del av de skulder inom Eurosystemet som är resultatet av transaktioner i TARGET2.

| 2. | Skulder till kreditinstitut inom euroområdet som härrör från penningpolitiska transaktioner i euro, inklusive






  a) | löpande räkningar inklusive kassakrav enligt artikel 19.1 i ECBS-stadgan (skuldpost 2.1 i den harmoniserade balansräkningen), |
| --- | --- | --- |

2.

Skulder till kreditinstitut inom euroområdet som härrör från penningpolitiska transaktioner i euro, inklusive

a)

löpande räkningar inklusive kassakrav enligt artikel 19.1 i ECBS-stadgan (skuldpost 2.1 i den harmoniserade balansräkningen),

| b) | medel i Eurosystemets inlåningsfacilitet (skuldpost 2.2 i den harmoniserade balansräkningen), |
| --- | --- |

b)

medel i Eurosystemets inlåningsfacilitet (skuldpost 2.2 i den harmoniserade balansräkningen),

| c) | inlåning med fast löptid (skuldpost 2.3 i den harmoniserade balansräkningen), |
| --- | --- |

c)

inlåning med fast löptid (skuldpost 2.3 i den harmoniserade balansräkningen),

| d) | skulder som härrör från finjusterande repotransaktioner (skuldpost 2.4 i den harmoniserade balansräkningen, |
| --- | --- |

d)

skulder som härrör från finjusterande repotransaktioner (skuldpost 2.4 i den harmoniserade balansräkningen,

| e) | skulder avseende tilläggssäkerheter (skuldpost 2.5 i den harmoniserade balansräkningen. |
| --- | --- |

e)

skulder avseende tilläggssäkerheter (skuldpost 2.5 i den harmoniserade balansräkningen.

| 3. | Inlåning från motparter i Eurosystemet som inte fullgjort sina skyldigheter och som klassats om från skuldpost 2.1 i den harmoniserade balansräkningen. |
| --- | --- |

3.

Inlåning från motparter i Eurosystemet som inte fullgjort sina skyldigheter och som klassats om från skuldpost 2.1 i den harmoniserade balansräkningen.

| 4. | De nationella centralbankernas skulder inom Eurosystemet med anknytning till emission av ECB-skuldcertifikat enligt kapitel 3.3 i bilaga I till riktlinje ECB/2000/7 (skuldpost 10.2 i den harmoniserade balansräkningen). |
| --- | --- |

4.

De nationella centralbankernas skulder inom Eurosystemet med anknytning till emission av ECB-skuldcertifikat enligt kapitel 3.3 i bilaga I till riktlinje ECB/2000/7 (skuldpost 10.2 i den harmoniserade balansräkningen).

| 5. | Nettoskulder i Eurosystemet från eurosedlar i omlopp, inklusive sådana som uppkommer genom tillämpningen av artikel 4 i detta beslut (del av skuldpost 10.3 i den harmoniserade balansräkningen). |
| --- | --- |

5.

Nettoskulder i Eurosystemet från eurosedlar i omlopp, inklusive sådana som uppkommer genom tillämpningen av artikel 4 i detta beslut (del av skuldpost 10.3 i den harmoniserade balansräkningen).

| 6. | Nettoskulder inom Eurosystemet på grund av TARGET2-transaktioner som förräntas med referensräntan (del av skuldpost 10.4 i den harmoniserade balansräkningen). |
| --- | --- |

6.

Nettoskulder inom Eurosystemet på grund av TARGET2-transaktioner som förräntas med referensräntan (del av skuldpost 10.4 i den harmoniserade balansräkningen).

| B. | Varje nationell centralbanks skuldbas ska beräknas i enlighet med de harmoniserade principer och regler för redovisning som framgår av riktlinje ECB/2010/20. |
| --- | --- |

B.

Varje nationell centralbanks skuldbas ska beräknas i enlighet med de harmoniserade principer och regler för redovisning som framgår av riktlinje ECB/2010/20.

---

BILAGA II

TILLGÅNGAR SOM KAN RESERVERAS

| A. | Endast följande poster kan reserveras:






  1. | Utlåning till kreditinstitut inom euroområdet som härrör från penningpolitiska transaktioner i euro (tillgångspost 5 i den harmoniserade balansräkningen). |
| --- | --- | --- |

A.

Endast följande poster kan reserveras:

1.

Utlåning till kreditinstitut inom euroområdet som härrör från penningpolitiska transaktioner i euro (tillgångspost 5 i den harmoniserade balansräkningen).

| 2. | Värdepapper som innehas för penningpolitiska ändamål (tillgångspost 7.1 i den harmoniserade balansräkningen). |
| --- | --- |

2.

Värdepapper som innehas för penningpolitiska ändamål (tillgångspost 7.1 i den harmoniserade balansräkningen).

| 3. | Fordringar inom Eurosystemet motsvarande överföringen av andra reservtillgångar än guld till ECB enligt artikel 30 i ECBS-stadgan (del av tillgångspost 9.2 i den harmoniserade balansräkningen). |
| --- | --- |

3.

Fordringar inom Eurosystemet motsvarande överföringen av andra reservtillgångar än guld till ECB enligt artikel 30 i ECBS-stadgan (del av tillgångspost 9.2 i den harmoniserade balansräkningen).

| 4. | Nettofordringar inom Eurosystemet för eurosedlar i omlopp, inklusive sådana som uppkommer genom tillämpningen av artikel 4 i detta beslut (del av tillgångspost 9.4 i den harmoniserade balansräkningen). |
| --- | --- |

4.

Nettofordringar inom Eurosystemet för eurosedlar i omlopp, inklusive sådana som uppkommer genom tillämpningen av artikel 4 i detta beslut (del av tillgångspost 9.4 i den harmoniserade balansräkningen).

| 5. | Nettofordringar inom Eurosystemet på grund av TARGET2-transaktioner som förräntas med referensräntan (del av tillgångspost 9.5 i den harmoniserade balansräkningen). |
| --- | --- |

5.

Nettofordringar inom Eurosystemet på grund av TARGET2-transaktioner som förräntas med referensräntan (del av tillgångspost 9.5 i den harmoniserade balansräkningen).

| 6. | Guld, inklusive fordringar avseende guld som överförts till ECB, till ett belopp som gör det möjligt för varje nationell centralbank att reservera en så stor andel av sitt guld som motsvarar dess andel i fördelningsnyckeln för tecknat kapital i förhållande till den totala mängden guld som reserverats av alla nationella centralbanker (tillgångspost 1 och del av tillgångspost 9.2 i den harmoniserade balansräkningen).
  Inom ramen för detta beslut ska guld värderas enligt det guldpris i euro per ”fine ounce” som fastställs den 31 december 2002. |
| --- | --- |

6.

Guld, inklusive fordringar avseende guld som överförts till ECB, till ett belopp som gör det möjligt för varje nationell centralbank att reservera en så stor andel av sitt guld som motsvarar dess andel i fördelningsnyckeln för tecknat kapital i förhållande till den totala mängden guld som reserverats av alla nationella centralbanker (tillgångspost 1 och del av tillgångspost 9.2 i den harmoniserade balansräkningen).

Inom ramen för detta beslut ska guld värderas enligt det guldpris i euro per ”fine ounce” som fastställs den 31 december 2002.

| 7. | Fordringar som är resultatet av att eurosedlar förhandstilldelats enligt riktlinje ECB/2006/9 och sedan satts i omlopp före dagen för utbytet av sedlar och mynt (del av tillgångspost 4.1 i den harmoniserade balansräkningen fram till dagen för utbytet av sedlar och mynt och därefter del av korrespondentkontona under tillgångspost 9.5 i den harmoniserade balansräkningen), men endast fram till den tidpunkt då sådana fordringar blir en del av fordringarna inom Eurosystemet till följd av transaktioner i TARGET2. |
| --- | --- |

7.

Fordringar som är resultatet av att eurosedlar förhandstilldelats enligt riktlinje ECB/2006/9 och sedan satts i omlopp före dagen för utbytet av sedlar och mynt (del av tillgångspost 4.1 i den harmoniserade balansräkningen fram till dagen för utbytet av sedlar och mynt och därefter del av korrespondentkontona under tillgångspost 9.5 i den harmoniserade balansräkningen), men endast fram till den tidpunkt då sådana fordringar blir en del av fordringarna inom Eurosystemet till följd av transaktioner i TARGET2.

| 8. | Utestående fordringar som är resultatet av att någon av Eurosystemets motparter inte fullgör sina skyldigheter inom ramen för Eurosystemets kreditoperationer, och/eller finansiella tillgångar och fordringar (gentemot tredje part), som övertas och/eller förvärvas i samband med att säkerheter realiseras som ställts av en av Eurosystemets motparter som inte fullgör sina skyldigheter inom ramen för Eurosystemets kreditoperationer, klassas om från tillgångspost 5 i den harmoniserade balansräkningen (del av tillgångspost 11.6 i den harmoniserade balansräkningen). |
| --- | --- |

8.

Utestående fordringar som är resultatet av att någon av Eurosystemets motparter inte fullgör sina skyldigheter inom ramen för Eurosystemets kreditoperationer, och/eller finansiella tillgångar och fordringar (gentemot tredje part), som övertas och/eller förvärvas i samband med att säkerheter realiseras som ställts av en av Eurosystemets motparter som inte fullgör sina skyldigheter inom ramen för Eurosystemets kreditoperationer, klassas om från tillgångspost 5 i den harmoniserade balansräkningen (del av tillgångspost 11.6 i den harmoniserade balansräkningen).

| B. | Varje nationell centralbanks tillgångar som kan reserveras ska beräknas i enlighet med de harmoniserade principer och regler för redovisning som framgår av riktlinje ECB/2010/20. |
| --- | --- |

B.

Varje nationell centralbanks tillgångar som kan reserveras ska beräknas i enlighet med de harmoniserade principer och regler för redovisning som framgår av riktlinje ECB/2010/20.

---

BILAGA III

A.   Den första justeringen

Om det genomsnittliga sammanlagda värdet av sedlar i omlopp under ett år för utbyte av sedlar och mynt är lägre än det genomsnittliga sammanlagda värdet i euro av sedlar i omlopp under referensperioden (inklusive de som är denominerade i den nationella valutan i den medlemsstat som har infört euron och som omräknats till euro till den dagliga referensväxelkursen under referensperioden) minskas koefficienten ”S”, som ska användas under året för utbytet av sedlar och mynt i enlighet med artikel 4.1, med retroaktiv verkan i samma förhållande som minskningen av det sammanlagda genomsnittet av sedlar i omlopp.

Minskningen får inte leda till en lägre koefficient än 0,8606735. Om detta undantag tillämpas, ska en fjärdedel av minskningen av de nationella centralbankernas utjämningsbelopp (C) som gäller för året för utbytet av sedlar och mynt adderas till varje nationell centralbanks utjämningsbelopp enligt artikel 4.1 som gäller för det andra till och med det femte året som följer på året för utbytet av sedlar och mynt.

B.   Den andra justeringen

Om de nationella centralbanker, för vilka utjämningsbeloppet som avses i artikel 4.1 är ett positivt tal, erlägger nettoränta för saldon inom Eurosystemet avseende sedlar i omlopp som resulterar i en nettokostnad när den adderas till posten ”nettoresultat från sammanräkningen av monetära inkomster” i deras resultaträkning vid årets slut, ska koefficienten ”S” som ska användas under året för utbytet av sedlar och mynt i enlighet med artikel 4.1, minskas så mycket att nettokostnaden neutraliseras.

Minskningen får inte leda till en lägre koefficient än 0,8606735. Om detta undantag tillämpas, ska en fjärdedel av minskningen av de nationella centralbankernas utjämningsbelopp (C) som gäller för året för utbytet av sedlar och mynt adderas till varje nationell centralbanks utjämningsbelopp enligt artikel 4.1 som gäller för det andra till och med det femte året som följer på året för utbytet av sedlar och mynt.

---

BILAGA IV

UPPHÄVDA BESLUT OCH ÄNDRINGAR

| Beslut ECB/2001/16 | EGT L 337, 20.12.2001, s. 55. |
| --- | --- |
| Beslut ECB/2003/22 | EUT L 9, 15.1.2004, s. 39. |
| Beslut ECB/2006/7 | EUT L 148, 2.6.2006, s. 56. |
| Beslut ECB/2007/15 | EUT L 333, 19.12.2007, s. 86. |
| Beslut ECB/2009/27 | EUT L 339, 22.12.2009, s. 55. |

Beslut ECB/2001/16

EGT L 337, 20.12.2001, s. 55.

Beslut ECB/2003/22

EUT L 9, 15.1.2004, s. 39.

Beslut ECB/2006/7

EUT L 148, 2.6.2006, s. 56.

Beslut ECB/2007/15

EUT L 333, 19.12.2007, s. 86.

Beslut ECB/2009/27

EUT L 339, 22.12.2009, s. 55.

---

BILAGA V

JÄMFÖRELSETABELL

| Beslut ECB/2001/16 | Detta beslut |
| --- | --- |
| Artikel 5a | Artikel 6 |
| Artikel 6 | Artikel 7 |

Beslut ECB/2001/16

Detta beslut

Artikel 5a

Artikel 6

Artikel 6

Artikel 7

---

| 9.2.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 35/26 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 35/26

---

EUROPEISKA CENTRALBANKENS BESLUT

av den 13 december 2010

om utgivningen av eurosedlar

(omarbetning)

(ECB/2010/29)

(2011/67/EU)

ECB-RÅDET HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 128.1,

med beaktande av stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken (nedan kallad ECBS-stadgan), särskilt artikel 16, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 128.1 i fördraget och artikel 16 i ECBS-stadgan har ECB-rådet (ECB) ensamrätt att tillåta utgivning av eurosedlar inom unionen. Enligt dessa bestämmelser får ECB och de nationella centralbankerna ge ut eurosedlar som är de enda sedlarna som är lagliga betalningsmedel i de medlemsstater som har euron som valuta. Unionsrätten möjliggör ett system med flera utgivare av sedlar. ECB och de nationella centralbankerna ger ut eurosedlar. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 128.1 i fördraget och artikel 16 i ECBS-stadgan har ECB-rådet (ECB) ensamrätt att tillåta utgivning av eurosedlar inom unionen. Enligt dessa bestämmelser får ECB och de nationella centralbankerna ge ut eurosedlar som är de enda sedlarna som är lagliga betalningsmedel i de medlemsstater som har euron som valuta. Unionsrätten möjliggör ett system med flera utgivare av sedlar. ECB och de nationella centralbankerna ger ut eurosedlar.

| (2) | Enligt artikel 10 i rådets förordning (EG) nr 974/98 av den 3 maj 1998 om införande av euron (1) ska Europeiska centralbanken (ECB) och centralbankerna i de deltagande medlemsstaterna från och med den 1 januari 2002 sätta sedlar som anges i euro i omlopp. Eurosedlarna representerar en och samma gemensamma valuta och är föremål för gemensamma regler. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 10 i rådets förordning (EG) nr 974/98 av den 3 maj 1998 om införande av euron (1) ska Europeiska centralbanken (ECB) och centralbankerna i de deltagande medlemsstaterna från och med den 1 januari 2002 sätta sedlar som anges i euro i omlopp. Eurosedlarna representerar en och samma gemensamma valuta och är föremål för gemensamma regler.

| (3) | Utgivningen av eurosedlar behöver inte vara föremål för kvantitativa eller andra begränsningar, eftersom den process där sedlar sätts i omlopp styrs av efterfrågan. |
| --- | --- |

(3)

Utgivningen av eurosedlar behöver inte vara föremål för kvantitativa eller andra begränsningar, eftersom den process där sedlar sätts i omlopp styrs av efterfrågan.

| (4) | Beslut ECB/2003/4 av den 20 mars 2003 om valörer, tekniska specifikationer, reproducering, inlösen och indragning avseende eurosedlar (2) innehåller gemensamma regler för eurosedlar. ECB har fastställt gemensamma tekniska specifikationer för eurosedlar och åtgärder för kvalitetskontroll för att säkerställa att sedlarna överensstämmer med specifikationerna. Följaktligen har alla eurosedlar samma fysiska kännetecken, är av samma kvalitet och det består inga skillnader mellan sedlar av samma valör. |
| --- | --- |

(4)

Beslut ECB/2003/4 av den 20 mars 2003 om valörer, tekniska specifikationer, reproducering, inlösen och indragning avseende eurosedlar (2) innehåller gemensamma regler för eurosedlar. ECB har fastställt gemensamma tekniska specifikationer för eurosedlar och åtgärder för kvalitetskontroll för att säkerställa att sedlarna överensstämmer med specifikationerna. Följaktligen har alla eurosedlar samma fysiska kännetecken, är av samma kvalitet och det består inga skillnader mellan sedlar av samma valör.

| (5) | Alla eurosedlar erkänns och behandlas lika av Eurosystemets medlemmar oavsett vilken av medlemmarna som satt sedlarna i omlopp. Praxis att återsända sedlar denominerade i nationella valutaenheter till den centralbank som gett ut dem tillämpas inte för eurosedlar. Reglerna för utgivning av eurosedlar är baserade på principen att eurosedlar inte återsänds till utgivningslandet. |
| --- | --- |

(5)

Alla eurosedlar erkänns och behandlas lika av Eurosystemets medlemmar oavsett vilken av medlemmarna som satt sedlarna i omlopp. Praxis att återsända sedlar denominerade i nationella valutaenheter till den centralbank som gett ut dem tillämpas inte för eurosedlar. Reglerna för utgivning av eurosedlar är baserade på principen att eurosedlar inte återsänds till utgivningslandet.

| (6) | Enligt artikel 29.1 i ECBS-stadgan tilldelas varje centralbank som är medlem av Europeiska centralbankssystemet en vikt i fördelningsnyckeln för teckning av ECB:s kapital som framgår av beslut ECB/2008/23 av den 12 december 2008 om de nationella centralbankernas procentandelar i fördelningsnyckeln för teckning av Europeiska centralbankens kapital (3). Denna vikt är baserad på de olika medlemsstaternas befolkning och bruttonationalprodukt och styr andelen i ECB:s kapital, de nationella centralbankernas överföringar av valutareserver till ECB, fördelningen av de nationella centralbankernas monetära inkomster samt fördelningen av ECB:s resultat. |
| --- | --- |

(6)

Enligt artikel 29.1 i ECBS-stadgan tilldelas varje centralbank som är medlem av Europeiska centralbankssystemet en vikt i fördelningsnyckeln för teckning av ECB:s kapital som framgår av beslut ECB/2008/23 av den 12 december 2008 om de nationella centralbankernas procentandelar i fördelningsnyckeln för teckning av Europeiska centralbankens kapital (3). Denna vikt är baserad på de olika medlemsstaternas befolkning och bruttonationalprodukt och styr andelen i ECB:s kapital, de nationella centralbankernas överföringar av valutareserver till ECB, fördelningen av de nationella centralbankernas monetära inkomster samt fördelningen av ECB:s resultat.

| (7) | Eurosedlar är lagliga betalningsmedel i alla medlemsstater som har euron som valuta och cirkulerar fritt inom euroområdet, de kan ges ut på nytt av Eurosystemets medlemmar och de får även lagras och användas utanför euroområdet. Utgivningsansvaret för det sammanlagda värdet av eurosedlar i omlopp bör därför fördelas mellan Eurosystemets medlemmar enligt ett objektivt kriterium. Ett lämpligt kriterium är de nationella centralbankernas respektive andel i ECB:s inbetalda kapital. Denna andel är resultatet av en proportionell tillämpning på de nationella centralbankerna av den fördelningsnyckel som avses i ECBS-stadgans artikel 29.1. Eftersom detta kriterium inte gäller för ECB bör den procentuella andel av eurosedlarna som ges ut av ECB bestämmas av ECB-rådet. |
| --- | --- |

(7)

Eurosedlar är lagliga betalningsmedel i alla medlemsstater som har euron som valuta och cirkulerar fritt inom euroområdet, de kan ges ut på nytt av Eurosystemets medlemmar och de får även lagras och användas utanför euroområdet. Utgivningsansvaret för det sammanlagda värdet av eurosedlar i omlopp bör därför fördelas mellan Eurosystemets medlemmar enligt ett objektivt kriterium. Ett lämpligt kriterium är de nationella centralbankernas respektive andel i ECB:s inbetalda kapital. Denna andel är resultatet av en proportionell tillämpning på de nationella centralbankerna av den fördelningsnyckel som avses i ECBS-stadgans artikel 29.1. Eftersom detta kriterium inte gäller för ECB bör den procentuella andel av eurosedlarna som ges ut av ECB bestämmas av ECB-rådet.

| (8) | Med stöd av artikel 9.2 och artikel 12.1 i ECBS-stadgan, som lägger grunden för decentraliserade transaktioner inom Eurosystemet, får de nationella centralbankerna sätta i omlopp och ta ur omlopp alla eurosedlar, även sådana som getts ut av ECB. I enlighet med denna princip kommer den fysiska hanteringen av eurosedlarna också att utföras av de nationella centralbankerna. |
| --- | --- |

(8)

Med stöd av artikel 9.2 och artikel 12.1 i ECBS-stadgan, som lägger grunden för decentraliserade transaktioner inom Eurosystemet, får de nationella centralbankerna sätta i omlopp och ta ur omlopp alla eurosedlar, även sådana som getts ut av ECB. I enlighet med denna princip kommer den fysiska hanteringen av eurosedlarna också att utföras av de nationella centralbankerna.

| (9) | Mellanskillnaden mellan värdet på de eurosedlar som tilldelas varje nationell centralbank i enlighet med fördelningsnyckeln för sedlar och värdet på de eurosedlar som respektive nationell centralbank sätter i omlopp medför att olika saldon uppstår inom Eurosystemet. Eftersom ECB inte sätter eurosedlar i omlopp, bör den inom Eurosystemet ha fordringar på de nationella centralbankerna som motsvarar andelen eurosedlar som den ger ut. Förräntningen av dessa saldon inom Eurosystemet får konsekvenser för de nationella centralbankernas inkomster, och med stöd av artikel 32 i ECBS-stadgan behandlas dessa i beslut ECB/2010/23 av den 25 november 2010 om fördelning av de monetära inkomsterna för nationella centralbanker i medlemsstater som har euron som valuta (4). |
| --- | --- |

(9)

Mellanskillnaden mellan värdet på de eurosedlar som tilldelas varje nationell centralbank i enlighet med fördelningsnyckeln för sedlar och värdet på de eurosedlar som respektive nationell centralbank sätter i omlopp medför att olika saldon uppstår inom Eurosystemet. Eftersom ECB inte sätter eurosedlar i omlopp, bör den inom Eurosystemet ha fordringar på de nationella centralbankerna som motsvarar andelen eurosedlar som den ger ut. Förräntningen av dessa saldon inom Eurosystemet får konsekvenser för de nationella centralbankernas inkomster, och med stöd av artikel 32 i ECBS-stadgan behandlas dessa i beslut ECB/2010/23 av den 25 november 2010 om fördelning av de monetära inkomsterna för nationella centralbanker i medlemsstater som har euron som valuta (4).

| (10) | Enligt artikel 1 i rådets beslut 2010/416/EU av den 13 juli 2010 i enlighet med artikel 140.2 i fördraget om Estlands införande av euron den 1 januari 2011 (5) uppfyller Estland nu de nödvändiga villkoren för att införa euron och Estlands undantag enligt artikel 4 i 2003 års anslutningsakt (6) kommer att upphävas från och med den 1 januari 2011. |
| --- | --- |

(10)

Enligt artikel 1 i rådets beslut 2010/416/EU av den 13 juli 2010 i enlighet med artikel 140.2 i fördraget om Estlands införande av euron den 1 januari 2011 (5) uppfyller Estland nu de nödvändiga villkoren för att införa euron och Estlands undantag enligt artikel 4 i 2003 års anslutningsakt (6) kommer att upphävas från och med den 1 januari 2011.

| (11) | Mot bakgrund av att Estland kommer att införa euron den 1 januari 2011 måste beslut ECB/2001/15 av den 6 december 2001 om utgivningen av eurosedlar (7) ändras för att fastställa den fördelningsnyckel för sedlar som gäller från och med den 1 januari 2011. Eftersom riktlinje ECB/2001/15 redan har ändrats flera gånger bör den för tydlighets skull omarbetas. |
| --- | --- |

(11)

Mot bakgrund av att Estland kommer att införa euron den 1 januari 2011 måste beslut ECB/2001/15 av den 6 december 2001 om utgivningen av eurosedlar (7) ändras för att fastställa den fördelningsnyckel för sedlar som gäller från och med den 1 januari 2011. Eftersom riktlinje ECB/2001/15 redan har ändrats flera gånger bör den för tydlighets skull omarbetas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Definitioner

I detta beslut gäller följande definitioner:

a)   nationell centralbank: en nationell centralbank i en medlemsstat som har euron som valuta.

b)   eurosedlar: sedlar som uppfyller kraven i beslut ECB/2003/4 och de tekniska specifikationer som antagits av ECB-rådet.

c)   fördelningsnyckel för tecknat kapital: de nationella centralbankernas andelar (uttryckta som procenttal) av ECB:s tecknade kapital, beräknade med tillämpning på de nationella centralbankerna av de vikter i fördelningsnyckeln som avses i artikel 29.1 i ECBS-stadgan och som gäller för respektive räkenskapsår.

d)   fördelningsnyckel för sedlar: den procentsats som erhålls när hänsyn tas till ECB:s andel av den sammanlagda utgivningen av eurosedlar och fördelningsnyckeln för tecknat kapital (avrundad till närmaste multipel av 0,0005 procentenheter) tillämpas på de nationella centralbankernas andel av denna sammanlagda utgivning. Om procentenheterna inte uppgår till sammanlagt 100 procent ska mellanskillnaden justeras om i) summan understiger 100 %, genom tillägg i stigande ordning av 0,0005 procentenheter till de minsta andelarna tills exakt 100 % uppnås, eller ii) om summan överstiger 100 %, genom avdrag i fallande ordning med 0,0005 procentenheter från de största andelarna tills exakt 100 % uppnås. I bilaga I till detta beslut anges den fördelningsnyckel för sedlar som ska gälla från och med den 1 januari 2011.

Artikel 2

Utgivning av eurosedlar

ECB och de nationella centralbankerna ska ge ut eurosedlar.

Artikel 3

Utgivarnas skyldigheter

1.   De nationella centralbankerna ska sätta i omlopp och ta ur omlopp eurosedlar samt utföra all fysisk hantering av eurosedlarna, även av sådana eurosedlar som getts ut av ECB.

2.   På begäran av innehavaren ska de nationella centralbankerna godta utbyte av eurosedlar mot eurosedlar upp till samma värde eller, när det gäller kontoinnehavare, kreditera konto hos den mottagande nationella centralbanken.

3.   De nationella centralbankerna ska redovisa alla eurosedlar de tagit emot som skulder och behandla dem på ett identiskt sätt.

4.   De nationella centralbankerna ska inte överföra eurosedlar som de tagit emot till andra nationella centralbanker utan hålla dessa tillgängliga så att de kan ges ut på nytt. Med undantag härifrån, och i enlighet med de regler som fastställts av ECB-rådet, får

| a) | skadade, förstörda, slitna eller indragna eurosedlar förstöras av den mottagande nationella centralbanken, och |
| --- | --- |

a)

skadade, förstörda, slitna eller indragna eurosedlar förstöras av den mottagande nationella centralbanken, och

| b) | eurosedlar som innehas av nationella centralbanker av logistiska skäl omfördelas i större kvantiteter inom Eurosystemet. |
| --- | --- |

b)

eurosedlar som innehas av nationella centralbanker av logistiska skäl omfördelas i större kvantiteter inom Eurosystemet.

Artikel 4

Tilldelning av eurosedlar inom Eurosystemet

1.   Det sammanlagda värdet av eurosedlar i omlopp ska tilldelas medlemmarna i Eurosystemet i enlighet med fördelningsnyckeln för sedlar.

2.   Mellanskillnaden mellan värdet på de eurosedlar som tilldelas varje nationell centralbank i enlighet med fördelningsnyckeln för sedlar och värdet på de eurosedlar som respektive nationell centralbank sätter i omlopp medför att olika saldon uppstår inom Eurosystemet. ECB ska inom Eurosystemet ha fordringar på de nationella centralbankerna i förhållande till deras andel i fördelningsnyckeln för tecknat kapital till ett värde motsvarande värdet på de eurosedlar som den ger ut.

Artikel 5

Upphävande

Beslut ECB/2001/15 ska upphöra att gälla. Hänvisningar till det upphävda beslutet ska anses som hänvisningar till det här beslutet.

Artikel 6

Ikraftträdande

Detta beslut träder i kraft den 1 januari 2011.

Utfärdat i Frankfurt am Main den 13 december 2010.

Jean-Claude TRICHET

ECB:s ordförande

---

(1)  EGT L 139, 11.5.1998, s. 1.

1

(2)  EUT L 78, 25.3.2003, s. 16.

2

(3)  EUT L 21, 24.1.2009, s. 66.

3

(4)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

4

(5)  EUT L 196, 28.7.2010, s. 24.

5

(6)  Akt om villkoren för Republiken Tjeckiens, Republiken Estlands, Republiken Cyperns, Republiken Lettlands, Republiken Litauens, Republiken Ungerns, Republiken Maltas, Republiken Polens, Republiken Sloveniens och Republiken Slovakiens anslutning till de fördrag som ligger till grund för Europeiska unionen och om anpassning av fördragen (EUT L 236, 23.9.2003, s. 33).

6

(7)  EGT L 337, 20.12.2001, s. 52.

7

---

BILAGA I

FÖRDELNINGSNYCKEL FÖR SEDLAR FRÅN OCH MED DEN 1 JANUARI 2011

| Europeiska centralbanken | 8,0000 % |
| --- | --- |
| Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique | 3,1895 % |
| Deutsche Bundesbank | 24,8995 % |
| Eesti Pank | 0,2355 % |
| Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland | 1,4605 % |
| Bank of Greece | 2,5835 % |
| Banco de España | 10,9185 % |
| Banque de France | 18,6985 % |
| Banca d’Italia | 16,4310 % |
| Central Bank of Cyprus | 0,1800 % |
| Banque centrale du Luxembourg | 0,2295 % |
| Bank Centrali ta’ Malta/Central Bank of Malta | 0,0830 % |
| De Nederlandsche Bank | 5,2440 % |
| Oesterreichische Nationalbank | 2,5530 % |
| Banco de Portugal | 2,3015 % |
| Banka Slovenije | 0,4325 % |
| Národná banka Slovenska | 0,9115 % |
| Suomen Pankki | 1,6485 % |
| SUMMA | 100,0000 % |

Europeiska centralbanken

8,0000 %

Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique

3,1895 %

Deutsche Bundesbank

24,8995 %

Eesti Pank

0,2355 %

Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland

1,4605 %

Bank of Greece

2,5835 %

Banco de España

10,9185 %

Banque de France

18,6985 %

Banca d’Italia

16,4310 %

Central Bank of Cyprus

0,1800 %

Banque centrale du Luxembourg

0,2295 %

Bank Centrali ta’ Malta/Central Bank of Malta

0,0830 %

De Nederlandsche Bank

5,2440 %

Oesterreichische Nationalbank

2,5530 %

Banco de Portugal

2,3015 %

Banka Slovenije

0,4325 %

Národná banka Slovenska

0,9115 %

Suomen Pankki

1,6485 %

SUMMA

100,0000 %

---

BILAGA II

UPPHÄVT BESLUT SAMT ÄNDRINGAR

| Beslut ECB/2001/15 | EGT L 337, 20.12.2001, s. 52. |
| --- | --- |
| Beslut ECB/2003/23 | EUT L 9, 15.1.2004, s. 40. |
| Beslut ECB/2004/9 | EUT L 205, 9.6.2004, s. 17. |
| Beslut ECB/2006/25 | EUT L 24, 31.1.2007, s. 13. |
| Beslut ECB/2007/19 | EUT L 1, 4.1.2008, s. 7. |
| Beslut ECB/2008/26 | EUT L 21, 24.1.2009, s. 75. |

Beslut ECB/2001/15

EGT L 337, 20.12.2001, s. 52.

Beslut ECB/2003/23

EUT L 9, 15.1.2004, s. 40.

Beslut ECB/2004/9

EUT L 205, 9.6.2004, s. 17.

Beslut ECB/2006/25

EUT L 24, 31.1.2007, s. 13.

Beslut ECB/2007/19

EUT L 1, 4.1.2008, s. 7.

Beslut ECB/2008/26

EUT L 21, 24.1.2009, s. 75.

---

RIKTLINJER

| 9.2.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 35/31 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 35/31

---

EUROPEISKA CENTRALBANKENS RIKTLINJE

av den 11 november 2010

om den rättsliga ramen för redovisning och finansiell rapportering inom Europeiska centralbankssystemet

(omarbetning)

(ECB/2010/20)

(2011/68/EU)

ECB-RÅDET HAR ANTAGIT DENNA RIKTLINJE

med beaktande av stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken (nedan kallad ECBS-stadgan), särskilt artiklarna 12.1, 14.3 och 26.4, och

med beaktande av Europeiska centralbankens (ECB:s) allmänna råds medverkan enligt artikel 46.2 andra och tredje strecksatserna i ECBS-stadgan, och

av följande skäl:

| (1) | Riktlinje ECB/2006/16 av den 10 november 2006 om den rättsliga ramen för redovisning och finansiell rapportering inom Europeiska centralbankssystemet (1) har ändrats väsentligt flera gånger. Med anledning av nya ändringar, som framför allt avser säkring av ränterisk och omvärdering av innehav av särskilda dragningsrätter, bör den omarbetas av tydlighetsskäl. |
| --- | --- |

(1)

Riktlinje ECB/2006/16 av den 10 november 2006 om den rättsliga ramen för redovisning och finansiell rapportering inom Europeiska centralbankssystemet (1) har ändrats väsentligt flera gånger. Med anledning av nya ändringar, som framför allt avser säkring av ränterisk och omvärdering av innehav av särskilda dragningsrätter, bör den omarbetas av tydlighetsskäl.

| (2) | Europeiska centralbankssystemet (ECBS) har vissa rapporteringsskyldigheter enligt artikel 15 i ECBS-stadgan. |
| --- | --- |

(2)

Europeiska centralbankssystemet (ECBS) har vissa rapporteringsskyldigheter enligt artikel 15 i ECBS-stadgan.

| (3) | Enligt artikel 26.3 i ECBS-stadgan ska direktionen för analytiska och operativa ändamål upprätta en konsoliderad balansräkning för ECBS. |
| --- | --- |

(3)

Enligt artikel 26.3 i ECBS-stadgan ska direktionen för analytiska och operativa ändamål upprätta en konsoliderad balansräkning för ECBS.

| (4) | Enligt artikel 26.4 i ECBS-stadgan ska ECB-rådet för tillämpningen av artikel 26 fastställa de regler som behövs för att standardisera bokföring och rapportering av de nationella centralbankernas transaktioner. |
| --- | --- |

(4)

Enligt artikel 26.4 i ECBS-stadgan ska ECB-rådet för tillämpningen av artikel 26 fastställa de regler som behövs för att standardisera bokföring och rapportering av de nationella centralbankernas transaktioner.

| (5) | Uppgifter om utelöpande eurosedlar, om avkastningen på nettofordringar och nettoskulder inom Eurosystemet som härrör från tilldelningen av eurosedlar inom Eurosystemet och om monetära inkomster bör harmoniseras i de nationella centralbankernas offentliggjorda årsbokslut. |
| --- | --- |

(5)

Uppgifter om utelöpande eurosedlar, om avkastningen på nettofordringar och nettoskulder inom Eurosystemet som härrör från tilldelningen av eurosedlar inom Eurosystemet och om monetära inkomster bör harmoniseras i de nationella centralbankernas offentliggjorda årsbokslut.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL I

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

Artikel 1

Definitioner

1.   I denna riktlinje avses med

a)   nationell centralbank: en nationell centralbank i en medlemsstat som har euron som valuta,

b)   Eurosystemets redovisnings- och finansiella rapporteringsändamål: de ändamål för vilka ECB upprättar de i bilaga I förtecknade bokslutshandlingarna i enlighet med artiklarna 15 och 26 i ECBS-stadgan,

c)   rapporterande enhet: ECB eller en nationell centralbank,

d)   kvartalsomvärderingsdag: den dag som är den sista kalenderdagen i ett kvartal,

e)   konsolidering: det redovisningsförfarande varigenom flera separata juridiska enheters räkenskaper slås samman som om de vore en enda enhet,

f)   året för utbyte av sedlar och mynt: en period på tolv månader från det datum då eurosedlar och euromynt får ställning som lagligt betalningsmedel i en medlemsstat som har euron som valuta,

g)   fördelningsnyckel för sedlar: de procentsatser som erhålls när hänsyn tas till ECB:s andel av den totala utgivningen av eurosedlar och fördelningsnyckeln för tecknat kapital tillämpas på de nationella centralbankernas andel av den totala utgivningen enligt beslut ECB/2010/29 av den 13 december 2010 om utgivningen av eurosedlar (2),

h)   kreditinstitut: antingen a) ett kreditinstitut enligt artiklarna 2 och 4.1 a i Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/48/EG av den 14 juni 2006 om rätten att starta och driva verksamhet i kreditinstitut (3), såsom detta har genomförts i nationell lagstiftning, som är föremål för tillsyn av en behörig myndighet, eller b) ett annat kreditinstitut enligt artikel 123.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt som omfattas av likvärdig tillsyn som den tillsyn som en behörig myndighet utövar.

2.   Definitioner av andra facktermer som används i denna riktlinje återfinns i bilaga II.

Artikel 2

Tillämpningsområde

1.   Denna riktlinje ska gälla för ECB och de nationella centralbankerna för Eurosystemets redovisnings- och finansiella rapporteringsändamål.

2.   Riktlinjens tillämpningsområde ska endast omfatta Eurosystemets redovisning och finansiella rapportering enligt de regler som framgår av ECBS-stadgan. Följaktligen ska den inte gälla för de nationella centralbankernas nationella rapporter och finansräkenskaper. För att Eurosystemet och de nationella reglerna ska bli enhetliga och jämförbara, rekommenderas att de nationella centralbankerna i görligaste mån bör följa de regler som framgår av denna riktlinje i sin nationella rapportering och i sina finansräkenskaper.

Artikel 3

Grundläggande redovisningsprinciper

Följande grundläggande redovisningsprinciper ska tillämpas:

a)   Ekonomisk realitet och öppenhet: Redovisningsmetoderna och den finansiella rapporteringen ska återspegla den ekonomiska verkligheten, de ska präglas av öppenhet och de ska uppfylla kvalitetskriterierna förståelighet, relevans, tillförlitlighet och jämförbarhet. Transaktionerna ska redovisas och presenteras i enlighet med sitt innehåll och sin ekonomiska verklighet och inte enbart utifrån sin rättsliga form.

b)   Försiktighetsprincipen: Värderingen av tillgångar och skulder, liksom resultatavräkningen, ska präglas av försiktighet. Inom ramen för den här riktlinjen innebär detta att orealiserade vinster inte ska intäktsföras i resultaträkningen utan ska i stället föras direkt till ett värderegleringskonto, samt att orealiserade förluster vid årets slut ska föras till resultaträkningen om de överstiger de tidigare omvärderingsvinster som bokförts på det korresponderande värderegleringskontot. Det är inte förenligt med försiktighetsprincipen att dolda reserver skapas eller att felaktiga värden avsiktligt anges för poster i balans- och resultaträkningen.

c)   Händelser efter balansräkningens upprättande: Tillgångar och skulder ska justeras så att hänsyn tas till händelser som inträffar mellan balansdagen för årsbokslutet och den dag då de berörda organen godkänner bokslutshandlingarna om dessa händelser påverkar värdet av tillgångarna eller skulderna per balansdagen. Tillgångar och skulder ska inte justeras för sådana händelser efter balansdagen om de inte påverkar värdet av tillgångarna eller skulderna per balansdagen, men upplysningar ska lämnas om händelserna är av sådan vikt att underlåtenhet att upplysa om dem skulle göra det svårare för den som läser bokslutshandlingarna att göra korrekta bedömningar och fatta korrekta beslut.

d)   Väsentlighetsprincipen: Avvikelser från redovisningsreglerna, inbegripet sådana som påverkar beräkningen av de enskilda nationella centralbankernas och ECB:s resultaträkning, får endast förekomma om det är rimligt att betrakta sådana avvikelser som oväsentliga totalt sett mot bakgrund av den rapporterande enhetens bokslutshandlingar och presentationen därav.

e)   Fortlevnadsprincipen: Bokslut ska upprättas med tillämpning av fortlevnadsprincipen (going concern-principen).

f)   Bokföringsmässiga grunder: Inkomster och utgifter ska redovisas som intäkter och kostnader för den redovisningsperiod då de intjänas eller uppkommer, inte för den period då de erhålls eller betalas.

g)   Konsekvens och jämförbarhet: Kriterierna för värdering av balansräkningsposter och för resultatavräkning ska tillämpas konsekvent i enlighet med ett gemensamt och kontinuerligt tillvägagångssätt inom Eurosystemet så att uppgifterna i boksluten blir jämförbara.

Artikel 4

Redovisning av tillgångar och skulder

Finansiella och andra tillgångar/skulder ska endast redovisas i den rapporterande enhetens balansräkning om samtliga följande villkor är uppfyllda:

| a) | Det är sannolikt att framtida ekonomiskt resultat med anknytning till tillgången eller skulden kommer att utgöra ett flöde till eller från den rapporterande enheten. |
| --- | --- |

a)

Det är sannolikt att framtida ekonomiskt resultat med anknytning till tillgången eller skulden kommer att utgöra ett flöde till eller från den rapporterande enheten.

| b) | I princip alla risker och rättigheter med anknytning till tillgången eller skulden har överförts till den rapporterande enheten. |
| --- | --- |

b)

I princip alla risker och rättigheter med anknytning till tillgången eller skulden har överförts till den rapporterande enheten.

| c) | Det är möjligt att på ett tillförlitligt sätt bedöma anskaffningskostnaden för, eller värdet av, tillgången för den rapporterande enheten respektive att fastställa skuldbeloppet. |
| --- | --- |

c)

Det är möjligt att på ett tillförlitligt sätt bedöma anskaffningskostnaden för, eller värdet av, tillgången för den rapporterande enheten respektive att fastställa skuldbeloppet.

Artikel 5

Affärsdagsredovisning och likviddagsredovisning

1.   Affärsdagsredovisning ska användas för bokföring av valutatransaktioner, finansiella instrument denominerade i utländsk valuta samt upplupna kostnader/intäkter. Två olika metoder har tagits fram för tillämpningen:

| a) | ”Huvudmetoden” enligt kapitlen III och IV samt bilaga III. |
| --- | --- |

a)

”Huvudmetoden” enligt kapitlen III och IV samt bilaga III.

| b) | Den ”alternativa metoden” som framgår av bilaga III. |
| --- | --- |

b)

Den ”alternativa metoden” som framgår av bilaga III.

2.   Likviddagsredovisning får även fortsättningsvis tillämpas för bokföring av värdepapperstransaktioner, inklusive egetkapitalinstrument, denominerade i utländsk valuta. Upplupen ränta relaterat till detta, inbegripet överkurser och underkurser, ska bokföras dagligen från avistalikviddagen.

3.   De nationella centralbankerna får använda sig av antingen affärsdagsredovisning eller likviddagsredovisning vid redovisningen av specifika eurodenominerade transaktioner, finansiella instrument samt relaterade upplupna kostnader/intäkter.

4.   Med undantag för justeringar som görs vid kvartalsslut och årsslut och poster som anges under ”Övriga tillgångar” och ”Övriga skulder” ska belopp som visas som en del av den dagliga finansiella rapporteringen för Eurosystemets finansiella rapportering endast visa kassarörelserna i balansposterna.

KAPITEL II

UPPSTÄLLNINGSFORM OCH VÄRDERINGSREGLER FÖR BALANSRÄKNINGEN

Artikel 6

Balansräkningens uppställningsform

Uppställningen av ECB:s och de nationella centralbankernas balansräkningar ska för Eurosystemets finansiella rapportering följa uppställningen i bilaga IV.

Artikel 7

Värderingsregler för balansräkningen

1.   Rådande marknadskurser och marknadspriser ska användas för värdering av poster i balansräkningen såvida inte annat anges i bilaga IV.

2.   Omvärdering av guld, instrument i utländsk valuta, andra värdepapper än sådana som klassificerats som ”innehas till förfallodagen” och ej omsättningsbara värdepapper samt finansiella instrument, både i och utanför balansräkningen, ska ske per kvartalsomvärderingsdagen till marknadens mittkurs respektive mittpris. Detta hindrar inte att rapporterande enheter för interna ändamål oftare får omvärdera sina portföljer, förutsatt att de endast redovisar poster i sina balansräkningar till transaktionsvärdet under det kvartalet.

3.   Det ska inte göras någon skillnad mellan pris- och valutakursrelaterade omvärderingseffekter för guld, utan en samlad guldomvärderingseffekt ska redovisas, baserad på priset i euro för en viss viktenhet guld, beräknat utifrån växelkursen mellan euron och US-dollarn på kvartalsomvärderingsdagen. Omvärdering ska för utländsk valuta ske valuta för valuta, inbegripet transaktioner i och utanför balansräkningen. Enligt denna artikel ska innehav av särskilda dragningsrätter, inbegripet identifierad del av valutainnehav sammansatt i enlighet med SDR-korgen, behandlas som ett innehav. För värdepapper ska omvärdering ske kod för kod, dvs. samma Isin-nummer eller Isin-typ. Värdepapper som innehas för penningpolitiska ändamål eller som ingår i posten ”Övriga finansiella tillgångar” eller ”Diverse” ska behandlas som separata innehav.

4.   Omvärderingsposter ska återföras vid utgången av det påföljande kvartalet, med undantag av orealiserade förluster, som vid årsslutet förs till resultaträkningen; under kvartalet ska alla transaktioner redovisas till transaktionspriset respektive transaktionskursen.

5.   Värdepapper som klassificerats som ”innehas till förfallodagen” behandlas som separata innehav och värderas till upplupet anskaffningsvärde med avdrag för eventuell värdeminskning. Ej omsättningsbara värdepapper ska behandlas på samma sätt. Värdepapper som klassats som ”innehas till förfallodagen” får säljas före förfallodagen under någon av följande omständigheter:

| a) | Den andel som säljs bedöms inte vara betydelsefull i relation till det samlade innehavet av värdepapper som ”innehas till förfallodagen”. |
| --- | --- |

a)

Den andel som säljs bedöms inte vara betydelsefull i relation till det samlade innehavet av värdepapper som ”innehas till förfallodagen”.

| b) | Värdepapperen säljs i samma månad som förfallodagen infaller. |
| --- | --- |

b)

Värdepapperen säljs i samma månad som förfallodagen infaller.

| c) | Under exceptionella omständigheter, t.ex. en avsevärd försämring av emittentens kreditvärdighet, eller efter ett penningpolitiskt beslut av ECB-rådet. |
| --- | --- |

c)

Under exceptionella omständigheter, t.ex. en avsevärd försämring av emittentens kreditvärdighet, eller efter ett penningpolitiskt beslut av ECB-rådet.

Artikel 8

Reverserade transaktioner

1.   En reverserad transaktion som grundar sig på ett repoavtal ska bokföras som inlåning mot säkerhet på balansräkningens skuldsida, medan den post som har ställts som säkerhet kvarstår på balansräkningens tillgångssida. Sålda värdepapper som ska köpas tillbaka enligt repoavtal ska av den rapporterande enheten, som är skyldig att köpa tillbaka dem, behandlas som om de fortfarande vore en del av den portfölj från vilken de sålts.

2.   En reverserad transaktion som grundar sig på en omvänd repa ska med avseende på lånebeloppet bokföras som utlåning mot säkerhet på balansräkningens tillgångssida. Värdepapper som förvärvats inom ramen för omvända repor ska inte omvärderas och den utlånande rapporterande enheten ska inte föra någon vinst eller förlust från sådana värdepapper till resultaträkningen.

3.   Vid transaktioner med värdepapperslån ska värdepapperen kvarstå i överlåtarens balansräkning. Sådana transaktioner ska redovisas på samma sätt som repoavtal. Om emellertid de värdepapper som lånats av den rapporterande enheten i egenskap av mottagare inte finns i dess förvar vid årets slut, ska mottagaren göra en avsättning för förluster om marknadsvärdet på de underliggande värdepapperen har stigit sedan avtalsdagen för lånetransaktionen. Mottagaren ska ta upp en skuld för återöverlåtelsen av värdepapperen om värdepapperen har sålts under tiden.

4.   Lånetransaktioner med guld som säkerhet ska behandlas som repoavtal. Guldflödena i samband med sådana lånetransaktioner mot säkerhet ska inte bokföras i bokslutet, och skillnaden mellan avista- och terminspriserna för transaktionen ska behandlas enligt principen om bokföringsmässiga grunder.

5.   Reverserade transaktioner, inbegripet transaktioner med värdepapperslån, som genomförs inom ramen för ett avtal om automatiska värdepapperslån, ska endast tas upp i balansräkningen vad gäller sådana transaktioner där säkerhet ställts i form av kontanter som inbetalats till ett konto hos den berörda nationella centralbanken eller ECB.

Artikel 9

Omsättningsbara egetkapitalinstrument

1.   Denna artikel ska tillämpas på omsättningsbara egetkapitalinstrument, dvs. aktier eller andelar i aktiefonder, oavsett om transaktionerna genomförs direkt av en rapporterande enhet eller genom dess ombud, med undantag för sådana transaktioner som avser pensionsfonder, andelar, investeringar i dotterbolag eller betydande intressen.

2.   Egetkapitalinstrument denominerade i utländsk valuta som tagits upp under ”Övriga tillgångar” ska inte ingå i den sammantagna valutapositionen utan utgöra en del av ett separat valutainnehav. Beräkningen av tillhörande valutakursvinster och valutakursförluster får göras antingen med nettogenomsnittskostnadsmetoden eller med en genomsnittskostnadsmetod.

3.   Omvärdering av aktieportföljer ska ske i enlighet med artikel 7.2. Omvärdering ska ske post för post. För aktiefonder ska prisomvärderingen ske netto; någon omvärdering aktie för aktie ska inte ske. Någon nettning mellan olika aktier eller olika aktiefonder ska inte förekomma.

4.   Transaktioner ska bokföras till transaktionspriset i balansräkningen.

5.   Mäklararvoden får bokföras antingen som en transaktionskostnad som inkluderas i anskaffningspriset, eller som en kostnad i resultaträkningen.

6.   Utdelning som köps ska inkluderas i priset för egetkapitalinstrumentet. På utdelningsdagen får den utdelning som ingår vid ett köp behandlas som en separat post fram till dess att utdelningen erhållits.

7.   Upplupen utdelning ska inte bokföras vid periodens utgång eftersom den redan ingår i egetkapitalinstrumentets pris, med undantag för instrument som handlas ex. utdelning.

8.   Teckningsrätter behandlas som en separat tillgång när de emitteras. Anskaffningskostnaden beräknas på det genomsnittliga anskaffningspriset för aktierna, på nyförvärvets lösenspris och förhållandet mellan gamla och nya aktier. Alternativt får priset för teckningsrätten baseras på dess marknadsvärde, aktiens genomsnittliga anskaffningspris och aktiens marknadspris före nyemissionen.

Artikel 10

Säkring av ränterisk på värdepapper med derivatinstrument

1.   Säkring av ränterisk på ett värdepapper med ett derivatinstrument innebär att ett derivatinstrument utformas så att förändringen i dess verkliga värde motverkar förväntad förändring av det säkrade värdepapprets verkliga värde som uppkommer vid ränteförändringar.

2.   Säkrade instrument och säkringsinstrument ska redovisas och bokföras i enlighet med de allmänna bestämmelserna, värderingsreglerna, reglerna för resultatavräkning och de instrumentspecifika bestämmelserna som framgår av denna riktlinje.

3.   Med undantag från vad som sägs i artikel 3 b, artiklarna 7.3, 13.1 och 13.2, artikel 14.1 b och 14.2 d och artikel 15.2 ska säkrade värdepapper och säkringsderivatinstrument värderas enligt nedanstående tillvägagångssätt:

| a) | Värdepapperet och derivatintstrumentet ska både omvärderas och redovisas till deras marknadsvärden i balansräkningen vid kvartalets slut. Följande asymmetriska värderingsprincip ska tillämpas för nettobeloppet vid orealiserad vinst/förlust på det säkrade instrumentet och säkringsinstrumentet:






  i) | En orealiserad nettoförlust förs till resultaträkningen vid årsskiftet och bör amorteras över återstående löptid för det säkrade instrumentet. |
| --- | --- | --- |

a)

Värdepapperet och derivatintstrumentet ska både omvärderas och redovisas till deras marknadsvärden i balansräkningen vid kvartalets slut. Följande asymmetriska värderingsprincip ska tillämpas för nettobeloppet vid orealiserad vinst/förlust på det säkrade instrumentet och säkringsinstrumentet:

i)

En orealiserad nettoförlust förs till resultaträkningen vid årsskiftet och bör amorteras över återstående löptid för det säkrade instrumentet.

| ii) | En orealiserad nettovinst förs till ett värderegleringskonto och återförs vid följande omvärderingsdag. |
| --- | --- |

ii)

En orealiserad nettovinst förs till ett värderegleringskonto och återförs vid följande omvärderingsdag.

| b) | Säkring av ett värdepapper som redan ägs: i de fall den genomsnittliga anskaffningskostnaden för ett säkrat värdepapper avviker från marknadspriset för värdepapperet vid säkringens start ska följande tillämpas:






  i) | Orealiserade vinster på värdepapperet vid denna tidpunkt ska bokföras på ett värderegleringskonto medan orealiserade förluster ska föras till resultaträkningen. |
| --- | --- | --- |

b)

Säkring av ett värdepapper som redan ägs: i de fall den genomsnittliga anskaffningskostnaden för ett säkrat värdepapper avviker från marknadspriset för värdepapperet vid säkringens start ska följande tillämpas:

i)

Orealiserade vinster på värdepapperet vid denna tidpunkt ska bokföras på ett värderegleringskonto medan orealiserade förluster ska föras till resultaträkningen.

| ii) | Bestämmelserna i led a ska tillämpas på förändringar i marknadsvärden efter startdagen av säkringsförhållandet. |
| --- | --- |

ii)

Bestämmelserna i led a ska tillämpas på förändringar i marknadsvärden efter startdagen av säkringsförhållandet.

| c) | Saldot av oamorterade över- och undervärden, vid tidpunkten då säkringen konstruerades, bör amorteras över återstående löptid för det säkrade instrumentet. |
| --- | --- |

c)

Saldot av oamorterade över- och undervärden, vid tidpunkten då säkringen konstruerades, bör amorteras över återstående löptid för det säkrade instrumentet.

4.   När säkringsredovisning avbryts ska värdepapperet och derivatinstrumentet som kvarstår i den rapporterande enhetens räkenskaper värderas var för sig från och med dagen då säkringen avbryts i enlighet med de allmänna reglerna som framgår av denna riktlinje.

5.   Det alternativa tillvägagångssättet enligt punkt 3 får endast tilllämpas om följande villkor är uppfyllda:

| a) | Vid starttidpunkten för säkringen finns en formell dokumentation av säkringsförhållandet samt riskledningens mål och strategi avseende säkringen. Dokumentationen ska innehålla i) identifiering av derivatinstrumentet som används som säkringsinstrument, ii) identifiering av det/de säkrade värdepapperet/värdepapperen, och iii) bedömning av derivatinstrumentets effektivitet vad gäller att motverka exponeringen för förändringar i värdepapperens verkliga värde hänförliga till ränterisken. |
| --- | --- |

a)

Vid starttidpunkten för säkringen finns en formell dokumentation av säkringsförhållandet samt riskledningens mål och strategi avseende säkringen. Dokumentationen ska innehålla i) identifiering av derivatinstrumentet som används som säkringsinstrument, ii) identifiering av det/de säkrade värdepapperet/värdepapperen, och iii) bedömning av derivatinstrumentets effektivitet vad gäller att motverka exponeringen för förändringar i värdepapperens verkliga värde hänförliga till ränterisken.

| b) | Säkringen förväntas vara mycket effektiv och att effektiviteten kan mätas på ett tillförlitligt sätt. Både framtida och historisk effektivitet måste uppskattas. Det rekommenderas att






  i) | den framtida effektiviteten mäts genom att jämföra historiska förändringar i det verkliga värdet för den säkrade posten med historiska förändringar i det verkliga värdet för säkringsinstrumentet eller genom att visa på ett starkt statistiskt samband mellan det verkliga värdet för den säkrade posten och det verkliga värdet för säkringsinstrumentet, |
| --- | --- | --- |

b)

Säkringen förväntas vara mycket effektiv och att effektiviteten kan mätas på ett tillförlitligt sätt. Både framtida och historisk effektivitet måste uppskattas. Det rekommenderas att

i)

den framtida effektiviteten mäts genom att jämföra historiska förändringar i det verkliga värdet för den säkrade posten med historiska förändringar i det verkliga värdet för säkringsinstrumentet eller genom att visa på ett starkt statistiskt samband mellan det verkliga värdet för den säkrade posten och det verkliga värdet för säkringsinstrumentet,

| ii) | den historiska effektiviteten påvisas om förhållandet mellan den faktiska vinsten/förlusten för den säkrade posten och den faktiska vinsten/förlusten på säkringsinstrumentet ligger inom 80–125 procent. |
| --- | --- |

ii)

den historiska effektiviteten påvisas om förhållandet mellan den faktiska vinsten/förlusten för den säkrade posten och den faktiska vinsten/förlusten på säkringsinstrumentet ligger inom 80–125 procent.

6.   Säkring av en grupp av värdepapper: liknande räntebärande värdepapper får läggas samman och säkringsredovisas som en grupp endast under följande förutsättningar:

| a) | Värdepapperen har liknande duration. |
| --- | --- |

a)

Värdepapperen har liknande duration.

| b) | Gruppen av värdepapper klarar testet för framtida och historisk effektivitet. |
| --- | --- |

b)

Gruppen av värdepapper klarar testet för framtida och historisk effektivitet.

| c) | Förändringen i verkligt värde hänförlig till den säkrade risken för varje enskilt värdepapper inom gruppen förväntas vara ungefärligt proportionell med den övergripande förändringen i verkligt värde hänförlig till den säkrade risken för gruppen av värdepapper. |
| --- | --- |

c)

Förändringen i verkligt värde hänförlig till den säkrade risken för varje enskilt värdepapper inom gruppen förväntas vara ungefärligt proportionell med den övergripande förändringen i verkligt värde hänförlig till den säkrade risken för gruppen av värdepapper.

Artikel 11

Syntetiska instrument

1.   Instrument som kombineras till syntetiska instrument ska redovisas och bokföras separat från andra instrument i enlighet med de allmänna bestämmelserna, värderingsreglerna, reglerna för resultatavräkning och de instrumentspecifika bestämmelserna som framgår av den här riktlinjen.

2.   Med undantag från vad som sägs i artikel 3 b samt artiklarna 7.3, 13.1 och 15.2 får syntetiska instrument värderas enligt nedanstående alternativa tillvägagångssätt:

| a) | Orealiserade vinster och förluster från instrument som kombinerats till ett syntetiskt instrument nettas vid årets slut. I detta fall ska orealiserad nettovinst redovisas på ett värderegleringskonto. Orealiserade nettoförluster ska föras till resultaträkningen om de överstiger de tidigare nettoomvärderingsvinster som bokförts på det korresponderande värderegleringskontot. |
| --- | --- |

a)

Orealiserade vinster och förluster från instrument som kombinerats till ett syntetiskt instrument nettas vid årets slut. I detta fall ska orealiserad nettovinst redovisas på ett värderegleringskonto. Orealiserade nettoförluster ska föras till resultaträkningen om de överstiger de tidigare nettoomvärderingsvinster som bokförts på det korresponderande värderegleringskontot.

| b) | Värdepapper som innehas som en del av ett syntetiskt instrument ska inte ingå i det samlade innehavet av dessa värdepapper utan utgöra en del av ett separat innehav. |
| --- | --- |

b)

Värdepapper som innehas som en del av ett syntetiskt instrument ska inte ingå i det samlade innehavet av dessa värdepapper utan utgöra en del av ett separat innehav.

| c) | Orealiserade förluster som förs till resultaträkningen vid årets slut och de korresponderande orealiserade vinsterna ska skrivas av var för sig under de påföljande åren. |
| --- | --- |

c)

Orealiserade förluster som förs till resultaträkningen vid årets slut och de korresponderande orealiserade vinsterna ska skrivas av var för sig under de påföljande åren.

3.   Om ett av de instrument som kombinerats löper ut, säljs, avvecklas eller går till lösen ska den rapporterande enheten i framtiden inte längre tillämpa det alternativa tillvägagångssättet enligt punkt 2 och sådana värdestegringar som ej skrivits av utan krediterats i resultaträkningen under tidigare år ska omedelbart återföras.

4.   Det alternativa tillvägagångssättet enligt punkt 2 får endast tillämpas om samtliga följande villkor är uppfyllda:

| a) | De individuella instrumenten hanteras och deras utveckling mäts som ett kombinerat instrument, baserat på antingen en riskhanterings- eller en investeringsstrategi. |
| --- | --- |

a)

De individuella instrumenten hanteras och deras utveckling mäts som ett kombinerat instrument, baserat på antingen en riskhanterings- eller en investeringsstrategi.

| b) | De individuella instrumenten är strukturerade och betecknas som syntetiska instrument när de bokförs för första gången. |
| --- | --- |

b)

De individuella instrumenten är strukturerade och betecknas som syntetiska instrument när de bokförs för första gången.

| c) | Genom att det alternativa tillvägagångssättet tillämpas kan en inkonsekvens i värderingen elimineras eller avsevärt minskas som skulle uppstå om de allmänna reglerna som framgår av den här riktlinjen skulle tillämpas på individuell instrumentnivå. |
| --- | --- |

c)

Genom att det alternativa tillvägagångssättet tillämpas kan en inkonsekvens i värderingen elimineras eller avsevärt minskas som skulle uppstå om de allmänna reglerna som framgår av den här riktlinjen skulle tillämpas på individuell instrumentnivå.

| d) | Formell dokumentation finns som gör det möjligt att verifiera att villkoren i leden a, b och c uppfylls. |
| --- | --- |

d)

Formell dokumentation finns som gör det möjligt att verifiera att villkoren i leden a, b och c uppfylls.

Artikel 12

Sedlar

1.   För genomförandet av artikel 49 i ECBS-stadgan redovisas en nationell centralbanks innehav av sedlar från andra medlemsstater som har euron som valuta inte som utelöpande sedlar utan som saldon inom Eurosystemet. Sedlar hos andra medlemsstater som har euron som valuta ska behandlas enligt följande:

| a) | Den nationella centralbank som tar emot sedlar denominerade i nationella valutaenheter från euroområdet som givits ut av en annan nationell centralbank ska dagligen underrätta den nationella centralbank som givit ut sedlarna om värdet av de sedlar som inges för växling, utom om volymen en viss dag är liten. Den nationella centralbank som givit ut sedlarna ska sända en motsvarande betalning till den mottagande nationella centralbanken via Target2. |
| --- | --- |

a)

Den nationella centralbank som tar emot sedlar denominerade i nationella valutaenheter från euroområdet som givits ut av en annan nationell centralbank ska dagligen underrätta den nationella centralbank som givit ut sedlarna om värdet av de sedlar som inges för växling, utom om volymen en viss dag är liten. Den nationella centralbank som givit ut sedlarna ska sända en motsvarande betalning till den mottagande nationella centralbanken via Target2.

| b) | Justeringen av uppgiften avseende ”utelöpande sedlar” ska göras i den utgivande nationella centralbankens bokföring efter erhållandet av underrättelse enligt ovan. |
| --- | --- |

b)

Justeringen av uppgiften avseende ”utelöpande sedlar” ska göras i den utgivande nationella centralbankens bokföring efter erhållandet av underrättelse enligt ovan.

2.   Beloppet för ”utelöpande sedlar” i de nationella centralbankernas balansräkningar ska bestå av tre delar:

| a) | Det ojusterade värdet av utelöpande eurosedlar, inklusive de sedlar för året för utbyte av sedlar och mynt som är denominerade i nationella valutaenheter för euroområdet för den nationella centralbank som inför euron, som ska beräknas enligt en av två följande metoder:







  Metod A | : | B = P – D – N – S |
| --- | --- | --- | --- |
| Metod B | : | B = I – R – N |

a)

Det ojusterade värdet av utelöpande eurosedlar, inklusive de sedlar för året för utbyte av sedlar och mynt som är denominerade i nationella valutaenheter för euroområdet för den nationella centralbank som inför euron, som ska beräknas enligt en av två följande metoder:

Metod A

:

B = P – D – N – S

Metod B

:

B = I – R – N

där

| B | är det ojusterade värdet för ”utelöpande sedlar” |
| --- | --- |
| P | är värdet av sedlar som tillverkats eller mottagits från tryckeriet eller andra nationella centralbanker |
| D | är värdet av förstörda sedlar |
| N | är värdet av nationella sedlar från den utgivande nationella centralbanken som innehas av andra nationella centralbanker (som underrättats men ännu ej hemsänts) |
| I | är värdet av de sedlar som satts i omlopp |
| R | är värdet av mottagna sedlar |
| S | är värdet av sedlar i lager/valv, |

B

är det ojusterade värdet för ”utelöpande sedlar”

P

är värdet av sedlar som tillverkats eller mottagits från tryckeriet eller andra nationella centralbanker

D

är värdet av förstörda sedlar

N

är värdet av nationella sedlar från den utgivande nationella centralbanken som innehas av andra nationella centralbanker (som underrättats men ännu ej hemsänts)

I

är värdet av de sedlar som satts i omlopp

R

är värdet av mottagna sedlar

S

är värdet av sedlar i lager/valv,

| b) | minus beloppet för fordran utan ränta gentemot ECI-banken relaterat till Extended Custodial Inventory (ECI)-programmet, vid överföring av äganderätten till sedlar relaterade till ECI-programmet, |
| --- | --- |

b)

minus beloppet för fordran utan ränta gentemot ECI-banken relaterat till Extended Custodial Inventory (ECI)-programmet, vid överföring av äganderätten till sedlar relaterade till ECI-programmet,

| c) | plus eller minus de justeringar som följer av tillämpningen av fördelningsnyckeln för sedlar. |
| --- | --- |

c)

plus eller minus de justeringar som följer av tillämpningen av fördelningsnyckeln för sedlar.

KAPITEL III

RESULTATAVRÄKNING

Artikel 13

Resultatavräkning

1.   Följande regler ska tillämpas i fråga om resultatavräkning:

| a) | Realiserade vinster och realiserade förluster ska föras till resultaträkningen. |
| --- | --- |

a)

Realiserade vinster och realiserade förluster ska föras till resultaträkningen.

| b) | Orealiserade vinster ska inte intäktsföras utan bokföras direkt på ett värderegleringskonto. |
| --- | --- |

b)

Orealiserade vinster ska inte intäktsföras utan bokföras direkt på ett värderegleringskonto.

| c) | Vid årets slut ska orealiserade förluster föras till resultaträkningen om de överstiger de tidigare omvärderingsvinster som bokförts på det korresponderande värderegleringskontot. |
| --- | --- |

c)

Vid årets slut ska orealiserade förluster föras till resultaträkningen om de överstiger de tidigare omvärderingsvinster som bokförts på det korresponderande värderegleringskontot.

| d) | Orealiserade förluster som förs till resultaträkningen får inte de påföljande åren återföras mot nya orealiserade vinster. |
| --- | --- |

d)

Orealiserade förluster som förs till resultaträkningen får inte de påföljande åren återföras mot nya orealiserade vinster.

| e) | Orealiserade förluster i ett visst värdepapper, i en viss valuta eller i guld får inte bli föremål för nettning mot orealiserade vinster i andra värdepapper, valutor eller guld. |
| --- | --- |

e)

Orealiserade förluster i ett visst värdepapper, i en viss valuta eller i guld får inte bli föremål för nettning mot orealiserade vinster i andra värdepapper, valutor eller guld.

| f) | Vid årets slut ska förluster p.g.a. värdeminskningar föras till resultaträkningen och inte återföras under påföljande år om inte värdeminskningen återhämtas och denna återhämtning kan hänföras till en iakttagbar händelse som inträffat efter det att den första värdeminskningen inträffade. |
| --- | --- |

f)

Vid årets slut ska förluster p.g.a. värdeminskningar föras till resultaträkningen och inte återföras under påföljande år om inte värdeminskningen återhämtas och denna återhämtning kan hänföras till en iakttagbar händelse som inträffat efter det att den första värdeminskningen inträffade.

2.   Överkurser och underkurser på emitterade och köpta värdepapper ska beräknas och redovisas som del av ränteintäkterna och ska skrivas av under värdepapperens återstående löptid, antingen med linjär avskrivning eller enligt internräntemetoden (Internal Rate of Return, IRR-metoden). Internräntemetoden måste dock obligatoriskt användas för diskonteringspapper för vilka vid förvärvstillfället mer än ett år återstår av löptiden.

3.   Upplupna kostnader/intäkter för finansiella tillgångar och skulder, t.ex. upplupen ränta och avskrivna över- och underkurser denominerade i utländsk valuta, ska beräknas och bokföras dagligen baserat på senast tillgängliga kurser. Upplupna kostnader/intäkter för finansiella tillgångar och skulder denominerade i euro ska beräknas och bokföras minst en gång per kvartal. Upplupna kostnader/intäkter för andra poster ska beräknas och bokföras minst en gång per år.

4.   Oavsett hur ofta upplupna kostnader/intäkter sammanställs, men med beaktande av de undantag som framgår av artikel 5.4, ska de rapporterande enheterna rapportera uppgifter till transaktionsvärdet under kvartalet.

5.   Upplupna kostnader/intäkter i utländsk valuta ska omräknas till bokföringsdagens valutakurs och ska räknas med i valutapositionen.

6.   För beräkningen av upplupna kostnader/intäkter under året kan i allmänhet lokala beräkningssätt tillämpas, dvs. beräkning till antingen den sista affärsdagen eller sista kalenderdagen i kvartalet. Vid årets slut ska dock obligatoriskt den 31 december användas som referensdag.

7.   Valutautflöden som medför en förändring i innehavet av en viss valuta får tas upp som realiserade valutakursvinster eller valutakursförluster.

Artikel 14

Transaktionskostnader

1.   Följande allmänna regler ska tillämpas i fråga om transaktionskostnader:

| a) | För guld, instrument i utländsk valuta och värdepapper ska genomsnittskostnadsmetoden användas dagligen för att beräkna anskaffningskostnaden för sålda poster, med beaktande av valutakurs- och/eller prisrörelseeffekter. |
| --- | --- |

a)

För guld, instrument i utländsk valuta och värdepapper ska genomsnittskostnadsmetoden användas dagligen för att beräkna anskaffningskostnaden för sålda poster, med beaktande av valutakurs- och/eller prisrörelseeffekter.

| b) | Det genomsnittliga anskaffningspriset respektive den genomsnittliga anskaffningskursen för tillgången eller skulden ska minskas eller ökas med orealiserade förluster som förs till resultaträkningen vid årets slut. |
| --- | --- |

b)

Det genomsnittliga anskaffningspriset respektive den genomsnittliga anskaffningskursen för tillgången eller skulden ska minskas eller ökas med orealiserade förluster som förs till resultaträkningen vid årets slut.

| c) | Vid köp av kupongpapper ska köpt kupongränta behandlas som en separat post. När det rör sig om värdepapper i utländsk valuta ska den räknas som del av valutainnehavet i fråga, men ska vid fastställandet av genomsnittspriset varken påverka kostnaden eller priset för tillgången eller valutans kostnad. |
| --- | --- |

c)

Vid köp av kupongpapper ska köpt kupongränta behandlas som en separat post. När det rör sig om värdepapper i utländsk valuta ska den räknas som del av valutainnehavet i fråga, men ska vid fastställandet av genomsnittspriset varken påverka kostnaden eller priset för tillgången eller valutans kostnad.

2.   Följande särskilda regler ska gälla för värdepapper:

| a) | Transaktioner ska bokföras till transaktionspriset och redovisas i finansräkenskaperna till ”rent pris”. |
| --- | --- |

a)

Transaktioner ska bokföras till transaktionspriset och redovisas i finansräkenskaperna till ”rent pris”.

| b) | Depå- och förvaltningsavgifter, avgifter för löpande räkningar och andra indirekta kostnader ska inte betraktas som transaktionskostnader utan ska tas med i resultaträkningen. Dessa kostnader ska inte behandlas som del av genomsnittskostnaden för en viss tillgång. |
| --- | --- |

b)

Depå- och förvaltningsavgifter, avgifter för löpande räkningar och andra indirekta kostnader ska inte betraktas som transaktionskostnader utan ska tas med i resultaträkningen. Dessa kostnader ska inte behandlas som del av genomsnittskostnaden för en viss tillgång.

| c) | Inkomster ska bokföras brutto, och återbetalningsbara kupongskatter och andra skatter ska redovisas separat. |
| --- | --- |

c)

Inkomster ska bokföras brutto, och återbetalningsbara kupongskatter och andra skatter ska redovisas separat.

| d) | För att beräkna den genomsnittliga anskaffningskostnaden för ett värdepapper ska antingen i) alla förvärv som gjorts under en dag läggas samman, till anskaffningskostnaden, med den föregående dagens innehav, så att en ny vägd genomsnittskurs erhålls innan samma dags försäljning räknas in, eller också får ii) enskilda förvärv och försäljningar av värdepapper vid beräkningen av den reviderade genomsnittskursen inräknas i den ordning de skedde under dagen. |
| --- | --- |

d)

För att beräkna den genomsnittliga anskaffningskostnaden för ett värdepapper ska antingen i) alla förvärv som gjorts under en dag läggas samman, till anskaffningskostnaden, med den föregående dagens innehav, så att en ny vägd genomsnittskurs erhålls innan samma dags försäljning räknas in, eller också får ii) enskilda förvärv och försäljningar av värdepapper vid beräkningen av den reviderade genomsnittskursen inräknas i den ordning de skedde under dagen.

3.   Följande särskilda regler ska gälla för guld och utländsk valuta:

| a) | Transaktioner i en utländsk valuta som inte medför någon ändring i innehavet av den valutan ska räknas om till euro med hjälp av antingen valutakursen på avtals- eller likviddagen och ska inte påverka anskaffningskostnaden för innehavet i fråga. |
| --- | --- |

a)

Transaktioner i en utländsk valuta som inte medför någon ändring i innehavet av den valutan ska räknas om till euro med hjälp av antingen valutakursen på avtals- eller likviddagen och ska inte påverka anskaffningskostnaden för innehavet i fråga.

| b) | Transaktioner i en utländsk valuta som medför en ändring i innehavet av den valutan ska räknas om till euro med hjälp av valutakursen på avtalsdagen. |
| --- | --- |

b)

Transaktioner i en utländsk valuta som medför en ändring i innehavet av den valutan ska räknas om till euro med hjälp av valutakursen på avtalsdagen.

| c) | Avvecklingen av kapitalbelopp från reverserade transaktioner med värdepapper i utländsk valuta eller guld ska inte anses omfatta en förändring i innehavet av den valutan eller av innehavet av guld. |
| --- | --- |

c)

Avvecklingen av kapitalbelopp från reverserade transaktioner med värdepapper i utländsk valuta eller guld ska inte anses omfatta en förändring i innehavet av den valutan eller av innehavet av guld.

| d) | Faktiska kontantinbetalningar och kontantutbetalningar ska räknas om till gällande valutakurs den dag då avveckling sker. |
| --- | --- |

d)

Faktiska kontantinbetalningar och kontantutbetalningar ska räknas om till gällande valutakurs den dag då avveckling sker.

| e) | I fall där en lång position finns ska nettoinflöden av valuta och guld under dagen till genomsnittskostnaden för dagens inflöden av varje enskild valuta och av guld, läggas till föregående dags innehav så att ett nytt vägt genomsnitt av valutakursen/guldpriset kan erhållas. Vid nettoutflöden ska beräkningen av den realiserade vinsten eller förlusten baseras på genomsnittskostnaden den föregående dagen för innehavet av valutan i fråga eller av guldet, så att genomsnittskostnaden förblir oförändrad. Skillnader i genomsnittskurs eller i genomsnittligt guldpris mellan inflöde och utflöde under dagen ska också resultera i realiserade vinster eller förluster. Om en skuldsituation föreligger med avseende på en position i en utländsk valuta eller i guld ska denna behandlas omvänt mot förfarandet ovan. Sålunda ska genomsnittskostnaden för skuldpositionen påverkas av nettoutflöden, medan nettoinflöden ska minska positionen i enlighet med det gällande vägda genomsnittet av valutakursen/guldpriset och resultera i realiserade vinster eller förluster. |
| --- | --- |

e)

I fall där en lång position finns ska nettoinflöden av valuta och guld under dagen till genomsnittskostnaden för dagens inflöden av varje enskild valuta och av guld, läggas till föregående dags innehav så att ett nytt vägt genomsnitt av valutakursen/guldpriset kan erhållas. Vid nettoutflöden ska beräkningen av den realiserade vinsten eller förlusten baseras på genomsnittskostnaden den föregående dagen för innehavet av valutan i fråga eller av guldet, så att genomsnittskostnaden förblir oförändrad. Skillnader i genomsnittskurs eller i genomsnittligt guldpris mellan inflöde och utflöde under dagen ska också resultera i realiserade vinster eller förluster. Om en skuldsituation föreligger med avseende på en position i en utländsk valuta eller i guld ska denna behandlas omvänt mot förfarandet ovan. Sålunda ska genomsnittskostnaden för skuldpositionen påverkas av nettoutflöden, medan nettoinflöden ska minska positionen i enlighet med det gällande vägda genomsnittet av valutakursen/guldpriset och resultera i realiserade vinster eller förluster.

| f) | Kostnader för transaktioner i utländsk valuta och andra allmänna kostnader ska föras till resultaträkningen. |
| --- | --- |

f)

Kostnader för transaktioner i utländsk valuta och andra allmänna kostnader ska föras till resultaträkningen.

KAPITEL IV

REDOVISNINGSREGLER FÖR DERIVATINSTRUMENT

Artikel 15

Allmänna regler

1.   Valutaterminer, terminsledet av valutasvappar samt andra valutainstrument som inbegriper en framtida växling av en valuta mot en annan ska inräknas i nettovalutapositionen vid beräkningen av den genomsnittliga anskaffningskostnaden samt valutakursvinster och valutakursförluster.

2.   Räntesvappar, futurekontrakt, FRA-kontrakt, andra ränteinstrument och optioner ska redovisas och omvärderas post för post. Dessa instrument ska behandlas separat från posterna i balansräkningen.

3.   Vinster och förluster från derivatinstrument ska bokföras och behandlas på samma sätt som vinster och förluster på instrument i balansräkningen.

Artikel 16

Valutaterminer

1.   Terminsköp och terminsförsäljningar ska, till avistakursen för terminstransaktionen, bokföras på konton utanför balansräkningen från och med affärsdagen till likviddagen. Realiserade vinster och förluster på försäljningstransaktioner ska beräknas med hjälp av genomsnittskostnaden för valutapositionen på affärsdagen i överensstämmelse med förfarandet för daglig nettning av köp och försäljningar.

2.   Skillnaden mellan avista- och terminskursen ska behandlas som ränta som ska betalas eller erhållas enligt principen om bokföringsmässiga grunder.

3.   På likviddagen ska kontona utanför balansräkningen återföras.

4.   Valutapositionen ska, till avistakursen, påverkas av terminsköp från och med affärsdagen.

5.   Terminspositionerna ska värderas tillsammans med avistapositionen i samma valuta så att eventuella skillnader inom en och samma valutaposition uppvägs. Ett nettoförlustsaldo ska debiteras resultaträkningen när det överstiger de tidigare omvärderingsvinster som bokförts på värderegleringskontot. Ett nettovinstsaldo ska krediteras värderegleringskontot.

Artikel 17

Valutasvappar

1.   Termins- och avistaköp respektive försäljningar ska på respektive likviddag bokföras på balansräkningskonton.

2.   Termins- och avistaköp respektive försäljningar ska, till avistakursen för transaktionerna, bokföras på konton utanför balansräkningen från och med affärsdagen till likviddagen.

3.   Försäljningstransaktioner ska bokföras till avistakursen för transaktionen. På så sätt uppkommer inga vinster eller förluster.

4.   Skillnaden mellan avista- och terminskursen ska för både köp och försäljningar behandlas som ränta som ska betalas eller erhållas enligt principen om bokföringsmässiga grunder.

5.   På likviddagen ska kontona utanför balansräkningen återföras.

6.   Valutapositionen ska endast förändras till följd av upplupna kostnader/intäkter i utländsk valuta.

7.   Terminspositionen ska värderas tillsammans med tillhörande avistaposition.

Artikel 18

Futurekontrakt

1.   Futurekontrakt ska på affärsdagen bokföras på konton utanför balansräkningen.

2.   Initialsäkerheten ska bokföras som en separat tillgång om den är en kontantdeposition. Om den är en värdepappersdeposition ska den förbli oförändrad i balansräkningen.

3.   Förändringar från dag till dag i marginalsäkerheterna förs till resultaträkningen och påverkar valutapositionen. Samma förfarande ska användas på avvecklingsdagen för den öppna positionen oavsett om leverans sker eller ej. Om leverans sker ska köp- eller säljposten bokföras till marknadskursen.

4.   Avgifter ska föras till resultaträkningen.

Artikel 19

Räntesvappar

1.   Räntesvappar ska på affärsdagen bokföras på konton utanför balansräkningen.

2.   De löpande inkommande eller utgående betalningarna av ränta ska bokföras enligt principen om bokföringsmässiga grunder. Betalningar får avvecklas på nettobasis per räntesvapp, men upplupna ränteintäkter och räntekostnader ska redovisas brutto.

3.   Varje räntesvapp ska omvärderas individuellt och vid behov omräknas till euro till avistavalutakursen. Det rekommenderas att orealiserade förluster som förs till resultaträkningen vid årets slut skrivs av under påföljande år, att avskrivningen av räntesvappar på termin börjar på transaktionens valutadag samt att avskrivningen sker linjärt. Orealiserade omvärderingsvinster ska krediteras ett värderegleringskonto.

4.   Avgifter ska föras till resultaträkningen.

Artikel 20

FRA-kontrakt

1.   FRA-kontrakt ska på affärsdagen bokföras på konton utanför balansräkningen.

2.   Den kompensationsbetalning som ena parten ska göra till den andra på likviddagen ska bokföras samma dag i resultaträkningen. Betalningarna ska inte behandlas enligt principen om bokföringsmässiga grunder.

3.   Om FRA-kontrakt i utländsk valuta innehas ska kompensationsbetalningen påverka valutapositionen. Kompensationsbetalningar ska omräknas till euro till avistakursen på likviddagen.

4.   Varje FRA-kontrakt ska omvärderas individuellt, och vid behov omräknas till euro till avistavalutakursen. Orealiserade förluster som förs till resultaträkningen vid årets slut ska inte de påföljande åren återföras mot orealiserade vinster, såvida inte instrumentet avvecklas eller avslutas. Orealiserade omvärderingsvinster ska krediteras ett värderegleringskonto.

5.   Avgifter ska föras till resultaträkningen.

Artikel 21

Värdepappersterminer

Värdepappersterminer ska redovisas enligt endera av följande två metoder:

| 1. | Metod A:







  a) | Värdepappersterminer ska bokföras till terminstransaktionens terminspris på konton utanför balansräkningen från och med affärsdagen till likviddagen. |
| --- | --- | --- |

1.

Metod A:

a)

Värdepappersterminer ska bokföras till terminstransaktionens terminspris på konton utanför balansräkningen från och med affärsdagen till likviddagen.

| b) | Genomsnittskostnaden för innehavet av det berörda värdepapperet ska inte påverkas förrän avveckling sker. Vinst- och förlusteffekterna av terminsförsäljningar ska beräknas på likviddagen. |
| --- | --- |

b)

Genomsnittskostnaden för innehavet av det berörda värdepapperet ska inte påverkas förrän avveckling sker. Vinst- och förlusteffekterna av terminsförsäljningar ska beräknas på likviddagen.

| c) | På likviddagen ska kontona utanför balansräkningen återföras och eventuellt saldo på värderegleringskontot krediteras resultaträkningen. Det inköpta värdepapperet ska redovisas till avistakursen på förfallodagen (den faktiska marknadskursen), medan skillnaden jämfört med det ursprungliga terminspriset ska bokföras som en realiserad vinst eller förlust. |
| --- | --- |

c)

På likviddagen ska kontona utanför balansräkningen återföras och eventuellt saldo på värderegleringskontot krediteras resultaträkningen. Det inköpta värdepapperet ska redovisas till avistakursen på förfallodagen (den faktiska marknadskursen), medan skillnaden jämfört med det ursprungliga terminspriset ska bokföras som en realiserad vinst eller förlust.

| d) | När det gäller värdepapper uttryckta i en utländsk valuta ska genomsnittskostnaden för nettovalutapositionen inte påverkas om den rapporterande enheten redan innehar en position i den valutan. Om den obligation som är köpt på termin är denominerad i en valuta i vilken den rapporterade enheten inte innehar någon position, så att valutan måste köpas, ska reglerna för köp av utländsk valuta i artikel 14.3 e tillämpas. |
| --- | --- |

d)

När det gäller värdepapper uttryckta i en utländsk valuta ska genomsnittskostnaden för nettovalutapositionen inte påverkas om den rapporterande enheten redan innehar en position i den valutan. Om den obligation som är köpt på termin är denominerad i en valuta i vilken den rapporterade enheten inte innehar någon position, så att valutan måste köpas, ska reglerna för köp av utländsk valuta i artikel 14.3 e tillämpas.

| e) | Terminspositioner ska värderas för sig mot terminskursen på marknaden för transaktionens återstående löptid. En omvärderingsförlust vid årets slut ska debiteras resultaträkningen, och en omvärderingsvinst ska krediteras värderegleringskontot. Orealiserade förluster som bokförs i resultaträkningen vid årets slut ska inte de påföljande åren återföras mot orealiserade vinster, såvida inte instrumentet avvecklas eller avslutas. |
| --- | --- |

e)

Terminspositioner ska värderas för sig mot terminskursen på marknaden för transaktionens återstående löptid. En omvärderingsförlust vid årets slut ska debiteras resultaträkningen, och en omvärderingsvinst ska krediteras värderegleringskontot. Orealiserade förluster som bokförs i resultaträkningen vid årets slut ska inte de påföljande åren återföras mot orealiserade vinster, såvida inte instrumentet avvecklas eller avslutas.

| 2. | Metod B:







  a) | Värdepappersterminer ska bokföras till terminstransaktionens terminspris på konton utanför balansräkningen från och med affärsdagen till likviddagen. På likviddagen ska kontona utanför balansräkningen återföras. |
| --- | --- | --- |

2.

Metod B:

a)

Värdepappersterminer ska bokföras till terminstransaktionens terminspris på konton utanför balansräkningen från och med affärsdagen till likviddagen. På likviddagen ska kontona utanför balansräkningen återföras.

| b) | Vid kvartalets slut ska omvärdering av ett värdepapper göras på grundval av den nettoposition i värdepapperet som framgår av balansräkningen och av de försäljningar av värdepapperet som bokförts på kontona utanför balansräkningen. Omvärderingsbeloppet ska vara lika med skillnaden mellan denna nettoposition värderad till omvärderingskursen och samma position värderad till genomsnittskostnaden för balansräkningspositionen. Vid kvartalets slut ska terminsköp omvärderas i enlighet med artikel 7. Omvärderingsresultatet ska vara lika med skillnaden mellan avistakursen och genomsnittskostnaden för köpåtagandena. |
| --- | --- |

b)

Vid kvartalets slut ska omvärdering av ett värdepapper göras på grundval av den nettoposition i värdepapperet som framgår av balansräkningen och av de försäljningar av värdepapperet som bokförts på kontona utanför balansräkningen. Omvärderingsbeloppet ska vara lika med skillnaden mellan denna nettoposition värderad till omvärderingskursen och samma position värderad till genomsnittskostnaden för balansräkningspositionen. Vid kvartalets slut ska terminsköp omvärderas i enlighet med artikel 7. Omvärderingsresultatet ska vara lika med skillnaden mellan avistakursen och genomsnittskostnaden för köpåtagandena.

| c) | Resultatet av en terminsförsäljning ska bokföras under det räkenskapsår då åtagandet gjordes. Detta resultat ska vara lika med skillnaden mellan det ursprungliga terminspriset och genomsnittskostnaden för balansräkningspositionen, eller genomsnittskostnaden för köpåtagandena utanför balansräkningen om balansräkningspositionen är otillräcklig, vid säljtidpunkten. |
| --- | --- |

c)

Resultatet av en terminsförsäljning ska bokföras under det räkenskapsår då åtagandet gjordes. Detta resultat ska vara lika med skillnaden mellan det ursprungliga terminspriset och genomsnittskostnaden för balansräkningspositionen, eller genomsnittskostnaden för köpåtagandena utanför balansräkningen om balansräkningspositionen är otillräcklig, vid säljtidpunkten.

Artikel 22

Optioner

1.   Optioner ska, till lösenpriset för det underliggande instrumentet, bokföras på konton utanför balansräkningen från affärsdagen fram till lösen- eller slutdagen.

2.   Premier i en utländsk valuta ska räknas om till euro till valutakursen på antingen avtals- eller likviddagen. Erlagd premie ska behandlas som en separat tillgång medan erhållen premie ska behandlas som en separat skuld.

3.   Om optionen utnyttjas ska det underliggande instrumentet i balansräkningen bokföras till lösenpriset plus eller minus det ursprungliga premiebeloppet. Det ursprungliga premiebeloppet för optionen ska justeras på grundval av orealiserade skulder som förs till resultaträkningen vid årets slut.

4.   Om optionen inte utnyttjas ska beloppet för optionspremien, justerat på grundval av tidigare orealiserade förluster vid årets slut, föras till resultaträkningen omräknad till den tillgängliga valutakursen på slutdagen.

5.   Valutapositionen ska påverkas av den dagliga marginalsäkerheten för futureliknande optioner, av en eventuell nedskrivning av optionspremien vid årets slut, av den underliggande affären på lösendagen eller, på slutdagen, av optionspremien. Dagliga ändringar i marginalsäkerheten ska föras till resultaträkningen.

6.   Varje optionsavtal ska omvärderas på individuell basis. Orealiserade förluster som förs till resultaträkningen får inte de påföljande åren återföras mot orealiserade vinster. Orealiserade omvärderingsvinster ska krediteras ett värderegleringskonto. Inga orealiserade förluster för en option ska nettas mot orealiserade vinster för en annan option.

7.   Vid tillämpningen av punkt 6 ska marknadsvärdena vara de noterade priserna om sådana priser finns tillgängliga från en börs, handlare, mäklare eller liknande enheter. När noterade priser inte finns tillgängliga bestäms marknadsvärdet av en värderingsteknik. Denna värderingsteknik ska användas konstant över tiden och det ska vara möjligt att visa att den ger tillförlitliga uppskattningar av priser som skulle ha erhållits i verkliga marknadstransaktioner.

8.   Avgifter ska föras till resultaträkningen.

KAPITEL V

RAPPORTERINGSSKYLDIGHET

Artikel 23

Uppställning

1.   De nationella centralbankerna ska rapportera uppgifter till ECB för Eurosystemets finansiella rapporteringsändamål i enlighet med den här riktlinjen.

2.   Uppställningarna för Eurosystemets rapportering ska omfatta alla poster som anges i bilaga IV. Innehållet i de poster som ska ingå i de olika balansräkningsuppställningarna beskrivs också i bilaga IV.

3.   Uppställningarna för de olika offentliggjorda boksluten ska överensstämma med samtliga följande bilagor:

a)   Bilaga V: Den offentliga konsoliderade veckobalansräkningen för Eurosystemet närmast efter kvartalsslutet.

b)   Bilaga VI: Den offentliga konsoliderade veckobalansräkningen för Eurosystemet under kvartalet.

c)   Bilaga VII: Den konsoliderade årsbalansräkningen för Eurosystemet.

KAPITEL VI

OFFENTLIGA ÅRLIGA BALANS- OCH RESULTATRÄKNINGAR

Artikel 24

Offentliga balans- och resultaträkningar

Det rekommenderas att de nationella centralbankerna utformar sina offentliga årliga balans- och resultaträkningar i enlighet med bilagorna VIII och IX.

KAPITEL VII

KONSOLIDERINGSREGLER

Artikel 25

Allmänna konsolideringsregler

1.   Eurosystemets konsoliderade balansräkningar ska omfatta alla poster i ECB:s och de nationella centralbankernas balansräkningar.

2.   Rapporterna i konsolideringsförfarandet ska vara enhetliga. Alla Eurosystemets bokslut ska upprättas på ett likartat sätt genom att tillämpa samma teknik och förfaranden för konsolidering.

3.   ECB ska sammanställa Eurosystemets konsoliderade balansräkningar. Dessa balansräkningar ska tillgodose behovet av enhetliga principer och enhetlig teknik för redovisning, liksom behovet av sammanfallande redovisningsperioder inom Eurosystemet och konsolideringsjusteringar till följd av transaktioner och positioner inom Eurosystemet, och ska beakta ändringar i Eurosystemets sammansättning.

4.   Med undantag för de nationella centralbankernas och ECB:s saldon inom Eurosystemet, ska de enskilda balansräkningsposterna aggregeras i konsolideringssyfte.

5.   De nationella centralbankernas och ECB:s saldon gentemot tredje parter ska anges brutto vid konsolideringen.

6.   Saldon inom Eurosystemet ska redovisas i ECB:s och de nationella centralbankernas balansräkningar i enlighet med bilaga IV.

KAPITEL VIII

SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 26

Utveckling, tillämpning och tolkning av reglerna

1.   Redovisningskommittén (Amico) ska vara det forum inom ECBS som via direktionen rapporterar till ECB-rådet vad gäller utvecklingen, tillämpningen och genomförandet av ECBS regler för redovisning och finansiell rapportering.

2.   Vid tolkningen av den här riktlinjen ska hänsyn tas till förarbeten, till de redovisningsprinciper som harmoniserats genom unionslagstiftningen och till allmänt vedertagna internationella redovisningsstandarder.

Artikel 27

Övergångsregler

1.   De nationella centralbankerna ska omvärdera alla finansiella tillgångar och skulder per den dag då de blir medlemmar i Eurosystemet. Orealiserade vinster som uppkom före den dagen eller under denna dag ska avskiljas från eventuella orealiserade omvärderingsvinster som uppkommer därefter och ska även fortsättningsvis tillhöra de nationella centralbankerna. De marknadskurser och marknadspriser som de nationella centralbankerna tillämpar i sina första balansräkningar inom Eurosystemet ska ses som genomsnittskostnaden av dessa nationella centralbankers tillgångar och skulder.

2.   Det rekommenderas att orealiserade vinster som uppkom innan en nationell centralbank blev medlem i Eurosystemet inte betraktas som utdelningsbara vid övergångstidpunkten och att de endast behandlas som realiserbara/utdelningsbara i fråga om transaktioner som sker efter deltagandet i Eurosystemet.

3.   Vinster och förluster avseende valutakurser, guld och priser som härrör från överföringen av tillgångar från de nationella centralbankerna till ECB ska anses vara realiserade.

4.   Denna artikel ska inte påverka tillämpningen av eventuella beslut som antas enligt artikel 30 i ECBS-stadgan.

Artikel 28

Upphävande

Riktlinje ECB/2006/16 ska upphöra att gälla. Hänvisningar till den upphävda riktlinjen ska gälla som hänvisningar till den här riktlinjen och ska läsas i enlighet med tabellen i bilaga XI.

Artikel 29

Ikraftträdande

Denna riktlinje träder i kraft den 31 december 2010.

Artikel 30

Adressater

Denna riktlinje ska tillämpas på alla centralbanker i Eurosystemet.

Utfärdad i Frankfurt am Main den 11 november 2010.

På ECB-rådets vägnar

Jean-Claude TRICHET

ECB:s ordförande

---

(1)  EUT L 348, 11.12.2006, s. 1.

1

(2)  Se sidan 26 i detta nummer av EUT. Beslut ECB/2010/29 antogs innan riktlinje ECB/2010/20 offentliggjordes.

2

(3)  EUT L 177, 30.6.2006, s. 1.

3

---

BILAGA I

BOKSLUTSHANDLINGAR FÖR EUROSYSTEMET

| Typ av rapport | Intern/offentlig | Rättslig skyldighet enligt | Rapportens syfte |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Eurosystemets dagsbalansräkning |

Typ av rapport

Intern/offentlig

Rättslig skyldighet enligt

Rapportens syfte

1

Eurosystemets dagsbalansräkning

Intern

Saknas

Främst för likviditetsstyrning för genomförandet av artikel 12.1 i ECBS-stadgan.

En del av uppgifterna i dagsbalansräkningen används för beräkning av monetär inkomst

| 2 | Disaggregerad veckobalansräkning |
| --- | --- |

2

Disaggregerad veckobalansräkning

Intern

Saknas

Används för sammanställning av Eurosystemets konsoliderade veckobalansräkning

| 3 | Eurosystemets konsoliderade veckobalansräkning |
| --- | --- |

3

Eurosystemets konsoliderade veckobalansräkning

Offentlig

Artikel 15.2 i ECBS-stadgan

Konsoliderad balansräkning för penningpolitisk och ekonomisk analys. Den konsoliderade veckobalansräkningen för Eurosystemet bygger på dagsbalansräkningen för rapporteringsdagen.

| 4 | Månatlig och kvartalsvis finansiell information om Eurosystemet |
| --- | --- |

4

Månatlig och kvartalsvis finansiell information om Eurosystemet

Offentlig och intern (1)

Statistikförordningar enligt vilka monetära finansinstitut (MFI) ska lämna uppgifter

Statistikanalys

| 5 | Eurosystemets konsoliderade årsbalansräkning |
| --- | --- |

5

Eurosystemets konsoliderade årsbalansräkning

Offentlig

Artikel 26.3 i ECBS-stadgan

Konsoliderad balansräkning för analytiska och operativa ändamål

---

(1)  De månatliga uppgifterna läggs till de offentliga aggregerade statistiska uppgifter som monetära finansinstitut (MFI) i EU är skyldiga att lämna in. Dessutom måste centralbankerna, i sin egenskap av monetära finansinstitut, varje kvartal lämna mer detaljerad information än som ges i den månatliga rapporteringen.

---

BILAGA II

ORDLISTA

—   affärsdagsredovisning: en bokföringsmetod där affärshändelser bokförs på affärsdagen.

—   avistakurs: den kurs till vilken en transaktion avvecklas på avistalikviddagen. När det gäller valutaterminer är avistakursen den kurs som tillämpas på framtida punkter för att beräkna terminskursen.

—   avistalikviddag: den dag på vilken en avistatransaktion med ett finansiellt instrument avvecklas i enlighet med rådande marknadskonventioner för det finansiella instrumentet.

—   avskrivning: systematisk minskning i bokföringen av en över- eller underkurs, eller av tillgångars värde under en viss period.

—   avsättningar: belopp som inte medtas vid beräkningen av resultatet utan i stället sätts av för att täcka en känd eller väntad skuld eller risk vars kostnad inte exakt kan beräknas (se reserver). Avsättningar för framtida skulder och kostnader får inte användas för att justera tillgångars värde.

—   avtal om automatiska värdepapperslån (Automated security lending programme, ASLP): en finansiell transaktion som kombinerar repo- och omvända repotransaktioner där en specifik säkerhet lånas ut mot en generell säkerhet. Som ett resultat av dessa ut- och inlåningstransaktioner uppkommer inkomst genom olika reporäntor mellan de två transaktionerna, dvs. den erhållna marginalen. Transaktionerna kan genomföras antingen med en huvudman, dvs. där den bank som erbjuder arrangemanget ses som den slutliga motparten, eller med ett ombud, där den bank som erbjuder arrangemanget endast uppträder som ombud, och den slutliga motparten är det institut med vilket värdepapperslånen genomförs.

—   avveckling: en åtgärd som innebär fullgörande av skyldigheter avseende överlåtelse av medel eller tillgångar mellan två eller flera parter. I fråga om transaktioner inom Eurosystemet innebär avveckling eliminering av nettotillgodohavanden härrörande från transaktioner inom Eurosystemet och kräver överlåtelse av tillgångar.

—   diskonteringspapper: en tillgång som inte ger någon kupongränta och vars avkastning består i kapitalvärdeökning eftersom den emitteras eller köps till en kurs som understiger det nominella värdet eller parivärdet.

—   egetkapitalinstrument: värdepapper som berättigar till utdelning, dvs. aktier och värdepapper som fungerar som bevis på delägarskap i en aktiefond.

—   ERM II (växelkursmekanism II): förfarandena för en växelkursmekanism under etapp tre av den ekonomiska och monetära unionen (EMU).

—   Extended Custodial Inventory (ECI) programme: ett program som består av en depå utanför euroområdet som förvaltas av en kommersiell bank i vilken eurosedlar hålls i förvar för Eurosystemets räkning för leverans och erhållande av eurosedlar.

—   finansiell skuld: varje skuld som medför en lagenlig skyldighet att utge kontanter eller något annat finansiellt instrument till ett annat företag eller att utbyta finansiella instrument med ett annat företag på potentiellt ofördelaktiga villkor.

—   finansiell tillgång: en tillgång som är a) kontanter, b) en avtalsenlig rättighet att erhålla kontanter eller något annat finansiellt instrument från ett annat företag, c) en avtalsenlig rättighet att utbyta finansiella instrument med ett annat företag på potentiellt fördelaktiga villkor eller d) ett annat företags egetkapitalinstrument.

—   FRA-kontrakt (”forward rate agreement”): ett avtal enligt vilket två parter enas om den ränta som på en viss dag i framtiden ska betalas på en tänkt inlåning med en viss löptid. På likviddagen ska den ena parten betala en kompensation till den andra, beroende på skillnaden mellan den avtalade räntan och marknadsräntan på likviddagen.

—   futuresliknande optioner: noterade optioner där en marginalsäkerhet erläggs eller erhålls dagligen.

—   förfallodag: den dag då hela det nominella värdet eller kapitalvärdet ska betalas till innehavaren.

—   försämring: en nedgång av det återvinnbara beloppet under det redovisade värdet.

—   genomsnittskostnad: metoden med löpande eller vägt genomsnitt, enligt vilken kostnaden för varje förvärv läggs till det befintliga bokförda värdet, vilket ger en ny vägd genomsnittskostnad.

—   internationella redovisningsstandarder: IAS-standarder (International Accounting Standards) och IFRS-standarder (International Financial Reporting Standards) med tillhörande tolkningar (SIC/IFRIC-tolkningar), efterföljande ändringar av dessa standarder och tillhörande tolkningar samt framtida standarder och tillhörande tolkningar som antas av Europeiska unionen.

—   internränta: den diskonteringsränta till vilken ett värdepappers bokförda värde är lika med nuvärdet av det framtida kassaflödet.

—   Isin-nummer (International Securities Identification Number: ): det nummer som den relevanta behöriga myndigheten har bestämt.

—   likviddag: den dag då den slutliga och oåterkalleliga överlåtelsen av värde har bokförts av det relevanta avvecklingsinstitutet. Tidpunkten för avvecklingen kan infalla omedelbart (i realtid), samma dag (vid dagens slut) eller på en viss överenskommen dag efter den dag då det motsvarande åtagandet gjordes.

—   likviddagsredovisning: en bokföringsmetod enligt vilken affärshändelser bokförs på likviddagen.

—   linjär avskrivning: en metod som innebär att avskrivningen för en viss period beräknas genom att tillgångens anskaffningsvärde, exklusive det uppskattade restvärdet, divideras med tillgångens förväntade ekonomiska livslängd tidsproportionellt.

—   lösenpris: det förutbestämda pris i ett optionsavtal till vilket avtalet kan utnyttjas.

—   marknadens mittkurs (”mid-market rates”): referensväxelkursen för euro som baseras på det reguljära dagliga avstämningsförfarandet mellan centralbanker inom och utom ECBS som normalt äger rum 14.15 centraleuropeisk tid och som används för omvärderingsförfarandet varje kvartal.

—   marknadens mittpris (”mid-market price”): det värde mitt emellan köp- och säljkursen för ett värdepapper, beräknat på grundval av erkända marknadsgaranters eller erkända fondbörsers kursnoteringar för transaktioner av normal marknadsstorlek, som används för omvärderingsförfarandet varje kvartal.

—   marknadskurs (”market price”): den noterade kursen för ett guld-, valuta- eller värdepappersinstrument på en organiserad marknad (t.ex. en fondbörs) eller en ej organiserad marknad (t.ex. en OTC-marknad), oftast noterad exklusive upplupen eller avdragen ränta.

—   omvänt försäljnings- och återköpsavtal (”omvänd repa”): ett avtal enligt vilket en innehavare av kontanter åtar sig att köpa en tillgång och samtidigt åtar sig att sälja tillbaka tillgången för ett överenskommet pris på begäran, eller efter en viss tid, eller om vissa omständigheter föreligger. Ibland ingås repor via en tredje part (trepartsrepa).

—   option: ett avtal som ger innehavaren rätten men inte skyldigheten att köpa eller sälja ett specifikt antal, eller en specifik mängd, aktier, råvaror, valuta, index eller skuldebrev till ett fastställt pris under en viss tidsperiod eller på slutdagen.

—   orealiserade vinster/förluster: vinster/förluster som härrör från omvärdering av tillgångar i förhållande till deras justerade anskaffningskostnad.

—   realiserade vinster/förluster: vinster/förluster som uppkommit genom skillnaden mellan försäljningspriset och den justerade anskaffningskostnaden för en balansräkningspost.

—   rent pris (”clean price”): transaktionspriset exklusive eventuell avdragen eller upplupen ränta men inklusive sådana transaktionskostnader som ingår i priset.

—   reserver: ett belopp som tas från utdelningsbara vinstmedel och förs åt sidan, men som inte är avsett att täcka någon viss på balansdagen känd skuld, oförutsedd händelse eller väntad minskning av tillgångars värde.

—   reverserad transaktion: en transaktion varigenom centralbanken köper (omvänd repa) eller säljer (repa) tillgångar enligt ett repoavtal, eller lånar ut medel mot säkerhet.

—   räntesvapp: en avtalsenlig överenskommelse om att utbyta kassaflöden motsvarande strömmar av regelbundna räntebetalningar med en motpart, antingen i en valuta eller, vad avser cross-currency-transaktioner i två olika valutor.

—   räntefuturekontrakt (”interest rate future”): ett terminsavtal som omsätts på fondbörs. I ett sådant avtal enas parterna på avtalsdagen om köp eller försäljning av ett räntebärande instrument, t.ex. en obligation, med leverans på en viss dag i framtiden till ett visst pris. Oftast sker ingen egentlig leverans, utan avtalet avvecklas i stället normalt före den överenskomna förfallodagen.

—   skuld: en aktuell förpliktelse för företaget som härrör från tidigare händelser och vars avveckling väntas resultera i ett utflöde från företaget av resurser som motsvarar ekonomiska värden.

—   syntetiskt instrument: ett finansiellt instrument som skapats artificiellt genom en kombination av två eller flera instrument med målsättningen att reproducera betalningsflödet från, och värderingen av, ett annat instrument. Detta sker normalt genom ett finansinstitut.

—   särskilda dragningsrätter (SDR): en räntebärande internationell reservtillgång som inrättades av IMF år 1969 som ett komplement till medlemsstaternas övriga reservtillgångar.

—   Target2: det transeuropeiska automatiserade systemet för bruttoavveckling av betalningar i realtid enligt riktlinje ECB/2007/2 av den 26 april 2007 om ett transeuropeiskt automatiserat system för bruttoavveckling av betalningar i realtid (Target2) (1).

—   tillgång: en resurs som kontrolleras av en rapporterande enhet till följd av tidigare händelser och som väntas medföra ett framtida inflöde till den rapporterande enheten av ekonomiska värden.

—   transaktionskostnader: kostnader som kan särskiljas såsom relaterade till en viss transaktion.

—   transaktionspris: det pris som parterna enas om då ett avtal ingås.

—   underkurs: skillnaden mellan ett värdepappers parivärde och dess pris då denna understiger pari.

—   valutainnehav: nettopositionen i en viss valuta. Särskilda dragningsrätter (SDR) betraktas i denna definition som en separat valuta; transaktioner som medför förändring av SDR-nettopositionen ska antingen vara transaktioner denominerade i SDR eller också transaktioner i utländsk valuta som motsvarar SDR-korgens komposition (i enlighet med respektive korgdefinition och viktning).

—   valutakurs: en valutas värde i samband med växling till en annan valuta.

—   valutasvapp (”foreign exchange swap”): köp/försäljning avista av en valuta mot en annan (avistaledet) samtidigt med försäljning/köp på termin av samma belopp av den första valutan mot den andra (terminsledet).

—   valutatermin (”foreign exchange forward”): ett avtal enligt vilket parterna enas om att ett rent (”outright”) köp eller en ren försäljning av ett visst belopp uttryckt i en utländsk valuta mot en annan valuta, oftast den nationella valutan, ska ske mer än två arbetsdagar efter avtalsdagen till ett visst pris. Terminsvalutakursen utgörs av den rådande avistakursen plus/minus en överenskommen över- eller underkurs.

—   värdepapper som innehas som en öronmärkt portfölj: öronmärkta investeringar (som innehas som motpartsmedel) bestående av värdepapper, egetkapitalinstrument, andelar och/eller investeringar i dotterbolag som matchar en identifierbar post på skuldsidan i balansräkningen, oavsett om det finns rättsliga, lagliga eller andra begränsningar, dvs. pensionsfonder, bestämmelser om avgångsvederlag, avsättningar, kapital eller reserver.

—   värdepapper som innehas till förfallodagen: värdepapper med fasta eller avtalade betalningar och fast löptid som den rapporterande enheten avser inneha fram till förfallodagen.

—   värdepapperstermin (”forward transaction in securities”): ett avtal utanför fondbörs enligt vilket parterna på avtalsdagen enas om köp eller försäljning av ett räntebärande instrument (oftast en obligation eller en växel) med leverans på en viss dag i framtiden till ett visst pris.

—   värderegleringskonton: konton i balansräkningen för bokföring av skillnaden i en tillgångs eller skulds värde mellan den justerade kostnaden för dess anskaffande och dess värde till marknadskursen vid slutet av en viss period, när marknadsvärdet för en tillgång är högre än anskaffningskostnaden och när marknadsvärdet för en skuld är lägre än anskaffningskostnaden. Här ingår skillnader i både noterade kurser och/eller i marknadsvalutakurser.

—   öronmärkt portfölj: öronmärkta investeringar som innehas på balansräkningens tillgångssida som motpartsfonder bestående av värdepapper, egetkapitalinstrument, inlåning med fast löptid och avistakonton, andelar och/eller investeringar i dotterbolag. Den motsvarar en identifierbar post på balansräkningens skuldsida oavsett eventuella rättsliga eller andra begränsningar.

—   överkurs: skillnaden mellan ett värdepappers parivärde och dess kurs då denna överstiger pari.

—   övertagande: den handling då äganderätten övertas till värdepapper, lån eller andra tillgångar som en nationell centralbank erhållit som säkerhet för den ursprungliga fordran.

---

(1)  EUT L 237, 8.9.2007, s. 1.

---

BILAGA III

BESKRIVNING AV AFFÄRSDAGSREDOVISNINGEN

(inklusive ”huvudmetoden” och den ”alternativa metoden” enligt artikel 5)

1.   Redovisning på affärsdagen

1.1   Redovisning på affärsdagen får genomföras antingen med hjälp av ”huvudmetoden” eller den ”alternativa metoden”.

1.2   Artikel 5.1 a avser ”huvudmetoden”.

1.2.1   Transaktionerna bokförs på affärsdagen på konton utanför balansräkningen. På likviddagen återförs beloppen från dessa konton och transaktionerna bokförs på balansräkningskonton.

1.2.2   Valutapositioner påverkas på affärsdagen. Realiserade vinster och förluster från nettoförsäljningar beräknas därför också på affärsdagen. Nettoköp av valuta påverkar genomsnittskostnaden för valutainnehavet på affärsdagen.

1.3   Artikel 5.1 b avser den ”alternativa metoden”.

1.3.1   Till skillnad från ”huvudmetoden” bokförs avtalade transaktioner som ska avvecklas i framtiden inte dagligen på konton utanför balansräkningen. Resultatavräkning samt beräkning av nya genomsnittskostnader (vid valutaköp) och genomsnittspris (vid värdepappersköp) sker på likviddagen (1).

1.3.2   När det gäller transaktioner som avtalas ett år men förfaller ett påföljande år sker resultatavräkningen enligt ”huvudmetoden”. Det innebär att realiserade resultat av försäljningar påverkar resultaträkningen för det år då transaktionen avtalades och att köp ändrar innehavets genomsnittskurs under det år då transaktionen avtalades.

1.4   I följande tabell visas de viktigaste särdragen för de två metoder som tagits fram för olika valutainstrument och värdepapper.

| REDOVISNING PÅ AFFÄRSDAGEN |
| --- |
| Huvudmetoden | Den alternativa metoden |
| Valutatransaktioner avista – behandling under året |
| Valutaköp bokförs utanför balansräkningen på affärsdagen och påverkar valutapositionens genomsnittskostnad från och med den dagen.
  Vinster och förluster från försäljningar anses realiserade på transaktionsdagen/affärsdagen. På likviddagen återförs beloppen bokförda utanför balansräkningen och bokföring sker i balansräkningen. | Valutaköp bokförs i balansräkningen på likviddagen och påverkar valutapositionens genomsnittskostnad från och med den dagen.
  Vinster och förluster från försäljningar anses realiserade på likviddagen. Ingen bokföring sker i balansräkningen på affärsdagen. |
| Valutaterminer – behandling under året |
| Behandlas på samma sätt som avistatransaktioner ovan, och bokförs till transaktionens avistakurs. | Valutaköp bokförs utanför balansräkningen på transaktionens avistalikviddag och påverkar genomsnittskostnaden för valutapositionen till transaktionens avistakurs från och med den dagen.

  Valutaförsäljningar bokförs utanför balansräkningen på transaktionens avistalikviddag. Vinster och förluster anses realiserade på transaktionens avistalikviddag.
  På likviddagen återförs beloppen bokförda utanför balansräkningen och bokföring sker i balansräkningen.
  För bokföringen vid periodens slut, se nedan. |
| Valutatransaktioner, avista eller på termin, med affärsdag år 1 och avistalikviddag år 2 |
| Inga särskilda åtgärder krävs, eftersom transaktioner bokförs på affärsdagen och vinst och förlust redovisas på den dagen. | Bör bokföras enligt huvudmetoden (2):






  — | Valutaförsäljningar bokförs utanför balansräkningen år 1, för att visa realiserade valutavinster eller valutaförluster under det räkenskapsår då transaktionen avtalades. |

REDOVISNING PÅ AFFÄRSDAGEN

Huvudmetoden

Den alternativa metoden

Valutatransaktioner avista – behandling under året

Valutaköp bokförs utanför balansräkningen på affärsdagen och påverkar valutapositionens genomsnittskostnad från och med den dagen.

Vinster och förluster från försäljningar anses realiserade på transaktionsdagen/affärsdagen. På likviddagen återförs beloppen bokförda utanför balansräkningen och bokföring sker i balansräkningen.

Valutaköp bokförs i balansräkningen på likviddagen och påverkar valutapositionens genomsnittskostnad från och med den dagen.

Vinster och förluster från försäljningar anses realiserade på likviddagen. Ingen bokföring sker i balansräkningen på affärsdagen.

Valutaterminer – behandling under året

Behandlas på samma sätt som avistatransaktioner ovan, och bokförs till transaktionens avistakurs.

Valutaköp bokförs utanför balansräkningen på transaktionens avistalikviddag och påverkar genomsnittskostnaden för valutapositionen till transaktionens avistakurs från och med den dagen.

Valutaförsäljningar bokförs utanför balansräkningen på transaktionens avistalikviddag. Vinster och förluster anses realiserade på transaktionens avistalikviddag.

På likviddagen återförs beloppen bokförda utanför balansräkningen och bokföring sker i balansräkningen.

För bokföringen vid periodens slut, se nedan.

Valutatransaktioner, avista eller på termin, med affärsdag år 1 och avistalikviddag år 2

Inga särskilda åtgärder krävs, eftersom transaktioner bokförs på affärsdagen och vinst och förlust redovisas på den dagen.

Bör bokföras enligt huvudmetoden (2):

—

Valutaförsäljningar bokförs utanför balansräkningen år 1, för att visa realiserade valutavinster eller valutaförluster under det räkenskapsår då transaktionen avtalades.

| — | Valutaköp bokförs utanför balansräkningen år 1 och påverkar valutapositionens genomsnittskostnad från och med den dagen. |
| --- | --- |

—

Valutaköp bokförs utanför balansräkningen år 1 och påverkar valutapositionens genomsnittskostnad från och med den dagen.

| — | Vid den omvärdering av valutainnehav som görs vid årets slut måste hänsyn tas till nettot av köp och försäljningar med avistalikviddag påföljande räkenskapsår. |
| --- | --- |

—

Vid den omvärdering av valutainnehav som görs vid årets slut måste hänsyn tas till nettot av köp och försäljningar med avistalikviddag påföljande räkenskapsår.

Värdepapperstransaktioner – behandling under året

Köp och försäljningar redovisas utanför balansräkningen på affärsdagen. Vinster och förluster redovisas också den dagen. På likviddagen återförs beloppen bokförda utanför balansräkningen och bokföring sker i balansräkningen (dvs. samma behandling som för valutatransaktioner avista).

Alla transaktioner bokförs på likviddagen (se dock nedan angående bokföringen vid periodens slut). Följaktligen redovisas också påverkan på genomsnittskostnaden vid köp och på vinst och förlust vid försäljning på likviddagen.

Värdepapperstransaktioner med affärsdag år 1 och avistalikviddag år 2

Inga särskilda åtgärder krävs, eftersom transaktionerna och deras verkningar har bokförts redan på affärsdagen.

Realiserade vinster och förluster tas upp år 1 vid periodens slut (dvs. samma behandling som för valutatransaktioner avista) och köpen ingår i omvärderingen vid årets slut (3)

2.   Daglig bokföring av upplupen ränta, inbegripet överkurser och underkurser

2.1   Upplupen ränta, överkurser och underkurser som hör till finansiella instrument i utländsk valuta beräknas och bokförs dagligen, oberoende av faktiska betalningsströmmar. Detta innebär att valutapositionen påverkas redan när den upplupna räntan bokförs, till skillnad från enbart när den mottas eller betalas (4).

2.2   Upplupen kupongränta och avskrivning av över- eller underkurser beräknas och bokförs från likviddagen för köpet av värdepapperet till och med likviddagen för försäljning eller fram till förfallodagen.

2.3   Tabellen nedan visar hur daglig bokföring av upplupna poster påverkar valutainnehavet (dvs. upplupen ränta och avskrivning av över- och underkurser):

Daglig bokföring av upplupen ränta som del av affärsdagsredovisningen

Upplupen ränta för instrument i utländsk valuta beräknas och bokförs dagligen till växelkursen på bokföringsdagen.

Inverkan på valutainnehavet

Upplupen ränta påverkar valutapositionen vid bokföringstillfället och återförs inte senare. Den upplupna räntan regleras när betalningen inflyter eller betalas. Valutapositionen påverkas således inte på likviddagen, eftersom de upplupna beloppen ingår i den position som omvärderas vid den periodiska omvärderingen.

---

(1)  När det gäller valutaterminer påverkas valutainnehavet på avistalikviddagen (dvs. vanligen affärsdagen + två dagar).

(2)  Som vanligt kan väsentlighetsprincipen tillämpas om dessa transaktioners inverkan på valutapositionen och/eller resultaträkningen är oväsentlig.

(3)  Väsentlighetsprincipen kan tillämpas om dessa transaktioners inverkan på valutapositionen och/eller resultaträkningen är oväsentlig.

(4)  Det finns två möjliga sätt att bokföra upplupna räntor. Det första är ”kalenderdagsredovisning”, då upplupna räntor bokförs varje kalenderdag, oberoende av om det gäller en veckoslutsdag, en helgdag eller en öppethållandedag. Det andra är ”öppethållandedagsredovisningen” då upplupna räntor endast bokförs på öppethållandedagar. Vilketdera sättet kan väljas. Om den sista dagen på året inte är en öppethållandedag måste den emellertid i båda fallen tas med i beräkningen av upplupna räntor.

---

BILAGA IV

UPPSTÄLLNINGSFORM OCH VÄRDERINGSREGLER FÖR BALANSRÄKNINGEN
   (1)

TILLGÅNGAR

| Balansräkningspost (3) | Beskrivning av balansposten | Värderingsprincip | Tillämpning (4) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1 | Guld och guldfordringar | Fysiskt guld (dvs. tackor, mynt, plåtar, klimpar) i lager eller ”på ingående”. Ickefysiskt guld, t.ex. tillgodohavanden på guldavistakonton (ej fördelade konton) eller i visstidsdeposition samt fordringar i guld härrörande från följande transaktioner: a) upp- eller nedgraderingstransaktioner och b) plats- eller renhetssvappar i guld där skillnaden mellan frisläppande och erhållande är mer än en öppethållandedag | Marknadskurs | Obligatorisk |
| 2 | 2 | Fordringar i utländsk valuta på hemmahörande utanför euroområdet | Fordringar i utländsk valuta på motparter hemmahörande utanför euroområdet, inbegripet mellan- och överstatliga institutioner samt centralbanker utanför euroområdet | | |
| 2.1 | 2.1 | Fordringar på Internationella valutafonden (IMF) | a) | Dragningsrätter inom reservtranchen (netto)
  Den nationella kvoten minus tillgodohavanden i euro som IMF förfogar över: IMF:s konto nr 2 (eurokonto för administrativa omkostnader) får inräknas i denna post eller i posten ”Skulder i euro till hemmahörande utanför euroområdet” |

Balansräkningspost (3)

Beskrivning av balansposten

Värderingsprincip

Tillämpning (4)

1

1

Guld och guldfordringar

Fysiskt guld (dvs. tackor, mynt, plåtar, klimpar) i lager eller ”på ingående”. Ickefysiskt guld, t.ex. tillgodohavanden på guldavistakonton (ej fördelade konton) eller i visstidsdeposition samt fordringar i guld härrörande från följande transaktioner: a) upp- eller nedgraderingstransaktioner och b) plats- eller renhetssvappar i guld där skillnaden mellan frisläppande och erhållande är mer än en öppethållandedag

Marknadskurs

Obligatorisk

2

2

Fordringar i utländsk valuta på hemmahörande utanför euroområdet

Fordringar i utländsk valuta på motparter hemmahörande utanför euroområdet, inbegripet mellan- och överstatliga institutioner samt centralbanker utanför euroområdet

2.1

2.1

Fordringar på Internationella valutafonden (IMF)

a)

Den nationella kvoten minus tillgodohavanden i euro som IMF förfogar över: IMF:s konto nr 2 (eurokonto för administrativa omkostnader) får inräknas i denna post eller i posten ”Skulder i euro till hemmahörande utanför euroområdet”

| a) | Dragningsrätter inom reservtranchen (netto)
  Nominellt värde, omräknat till aktuell valutakurs |
| --- | --- |

a)

Nominellt värde, omräknat till aktuell valutakurs

Obligatorisk

| b) | Särskilda dragningsrätter
  Innehav av särskilda dragningsrätter (brutto) |
| --- | --- |

b)

Innehav av särskilda dragningsrätter (brutto)

| b) | Särskilda dragningsrätter
  Nominellt värde, omräknat till aktuell valutakurs |
| --- | --- |

b)

Nominellt värde, omräknat till aktuell valutakurs

Obligatorisk

| c) | Övriga fordringar
  Det allmänna lånearrangemanget (GAB), lån enligt särskilda låneavtal, inlåning hos fonder som förvaltas av IMF |
| --- | --- |

c)

Det allmänna lånearrangemanget (GAB), lån enligt särskilda låneavtal, inlåning hos fonder som förvaltas av IMF

| c) | Övriga fordringar
  Nominellt värde, omräknat till aktuell valutakurs |
| --- | --- |

c)

Nominellt värde, omräknat till aktuell valutakurs

Obligatorisk

2.2

2.2

Banktillgodohavanden och värdepapper, externa lån och andra externa tillgångar

| a) | Tillgodohavanden hos banker utanför euroområdet (som inte ingår i tillgångspost 11.3 ”Övriga finansiella tillgångar”)
  Löpande räkningar, inlåning med fast löptid, dagslån, omvända repor |
| --- | --- |

a)

Löpande räkningar, inlåning med fast löptid, dagslån, omvända repor

| a) | Tillgodohavanden hos banker utanför euroområdet
  Nominellt värde, omräknat till aktuell valutakurs |
| --- | --- |

a)

Nominellt värde, omräknat till aktuell valutakurs

Obligatorisk

| b) | Investeringar i värdepapper utanför euroområdet (som inte ingår i tillgångspost 11.3 ”Övriga finansiella tillgångar”)
  Skuldsedlar och obligationer, växlar, nollkupongobligationer och penningmarknadspapper, egetkapitalinstrument som hålls som en del av valutareserven, alla utgivna av hemmahörande utanför euroområdet |
| --- | --- |

b)

Skuldsedlar och obligationer, växlar, nollkupongobligationer och penningmarknadspapper, egetkapitalinstrument som hålls som en del av valutareserven, alla utgivna av hemmahörande utanför euroområdet

| b) | i) | Andra omsättningsbara instrument än sådana som innehas till förfallodagen

  Marknadskurs och aktuell valutakurs
  Eventuella över- eller underkurser amorteras |
| --- | --- | --- |

b)

i)

Andra omsättningsbara instrument än sådana som innehas till förfallodagen

Marknadskurs och aktuell valutakurs

Eventuella över- eller underkurser amorteras

Obligatorisk

| ii) | Omsättningsbara instrument som klassificerats som ”innehas till förfallodagen”

  Anskaffningskostnad med avdrag för eventuell värdeminskning omräknad till marknadsvalutakurs
  Eventuella över- eller underkurser amorteras |
| --- | --- |

ii)

Omsättningsbara instrument som klassificerats som ”innehas till förfallodagen”

Anskaffningskostnad med avdrag för eventuell värdeminskning omräknad till marknadsvalutakurs

Eventuella över- eller underkurser amorteras

Obligatorisk

| iii) | Ej omsättningsbara värdepapper

  Anskaffningskostnad med avdrag för eventuell värdeminskning omräknad till marknadsvalutakurs
  Eventuella över- eller underkurser amorteras |
| --- | --- |

iii)

Ej omsättningsbara värdepapper

Anskaffningskostnad med avdrag för eventuell värdeminskning omräknad till marknadsvalutakurs

Eventuella över- eller underkurser amorteras

Obligatorisk

| iv) | Omsättningsbara egetkapitalinstrument

  Marknadskurs och aktuell valutakurs |
| --- | --- |

iv)

Omsättningsbara egetkapitalinstrument

Marknadskurs och aktuell valutakurs

Obligatorisk

| c) | Andra externa lån (inlåning) utanför euroområdet än sådana som ingår i tillgångspost 11.3 ”Övriga finansiella tillgångar” |
| --- | --- |

c)

| c) | Externa lån
  Inlåning till nominellt värde, omräknad till aktuell valutakurs |
| --- | --- |

c)

Inlåning till nominellt värde, omräknad till aktuell valutakurs

Obligatorisk

| d) | Övriga externa tillgångar
  Sedlar och mynt från länder utanför euroområdet |
| --- | --- |

d)

Sedlar och mynt från länder utanför euroområdet

| d) | Övriga externa tillgångar
  Nominellt värde, omräknat till aktuell valutakurs |
| --- | --- |

d)

Nominellt värde, omräknat till aktuell valutakurs

Obligatorisk

3

3

Fordringar i utländsk valuta på hemmahörande i euroområdet

| a) | Investeringar i värdepapper inom euroområdet (som inte ingår i tillgångspost 11.3 ”Övriga finansiella tillgångar”)
  Skuldsedlar och obligationer, växlar, nollkupongobligationer och penningmarknadspapper, egetkapitalinstrument som hålls som en del av valutareserven, alla utgivna av hemmahörande i euroområdet |
| --- | --- |

a)

Skuldsedlar och obligationer, växlar, nollkupongobligationer och penningmarknadspapper, egetkapitalinstrument som hålls som en del av valutareserven, alla utgivna av hemmahörande i euroområdet

| a) | i) | Andra omsättningsbara instrument än sådana som innehas till förfallodagen

  Marknadskurs och aktuell valutakurs
  Eventuella över- eller underkurser amorteras |
| --- | --- | --- |

a)

i)

Andra omsättningsbara instrument än sådana som innehas till förfallodagen

Marknadskurs och aktuell valutakurs

Eventuella över- eller underkurser amorteras

Obligatorisk

| ii) | Omsättningsbara instrument som klassificerats som ”innehas till förfallodagen”

  Anskaffningskostnad med avdrag för eventuell värdeminskning omräknad till marknadsvalutakurs
  Eventuella över- eller underkurser amorteras |
| --- | --- |

ii)

Omsättningsbara instrument som klassificerats som ”innehas till förfallodagen”

Anskaffningskostnad med avdrag för eventuell värdeminskning omräknad till marknadsvalutakurs

Eventuella över- eller underkurser amorteras

Obligatorisk

| iii) | Ej omsättningsbara värdepapper

  Anskaffningskostnad med avdrag för eventuell värdeminskning omräknad till marknadsvalutakurs
  Eventuella över- eller underkurser amorteras |
| --- | --- |

iii)

Ej omsättningsbara värdepapper

Anskaffningskostnad med avdrag för eventuell värdeminskning omräknad till marknadsvalutakurs

Eventuella över- eller underkurser amorteras

Obligatorisk

| iv) | Omsättningsbara egetkapitalinstrument

  Marknadskurs och aktuell valutakurs |
| --- | --- |

iv)

Omsättningsbara egetkapitalinstrument

Marknadskurs och aktuell valutakurs

Obligatorisk

| b) | Övriga fordringar på hemmahörande i euroområdet (som inte ingår i tillgångspost 11.3 ”Övriga finansiella tillgångar”)
  Lån, inlåning, omvända repor och diverse utlåning |
| --- | --- |

b)

Lån, inlåning, omvända repor och diverse utlåning

| b) | Övriga fordringar
  Inlåning till övrig utlåning till nominellt värde, omräknade till aktuell valutakurs |
| --- | --- |

b)

Inlåning till övrig utlåning till nominellt värde, omräknade till aktuell valutakurs

Obligatorisk

4

4

Fordringar i euro på hemmahörande utanför euroområdet

4.1

4.1

Banktillgodohavanden, värdepapper och lån

| a) | Tillgodohavanden hos banker utanför euroområdet (som inte ingår i tillgångspost 11.3 ”Övriga finansiella tillgångar”)
  Löpande räkningar, inlåning med fast löptid, dagslån. Omvända repor med anknytning till hanteringen av värdepapper noterade i euro |
| --- | --- |

a)

Löpande räkningar, inlåning med fast löptid, dagslån. Omvända repor med anknytning till hanteringen av värdepapper noterade i euro

| a) | Tillgodohavanden hos banker utanför euroområdet
  Nominellt värde |
| --- | --- |

a)

Nominellt värde

Obligatorisk

| b) | Investeringar i värdepapper utanför euroområdet (som inte ingår i tillgångspost 11.3 ”Övriga finansiella tillgångar”)
  Egetkapitalinstrument, skuldsedlar och obligationer, växlar, nollkupongobligationer och penningmarknadspapper, utgivna av hemmahörande utanför euroområdet |
| --- | --- |

b)

Egetkapitalinstrument, skuldsedlar och obligationer, växlar, nollkupongobligationer och penningmarknadspapper, utgivna av hemmahörande utanför euroområdet

| b) | i) | Andra omsättningsbara instrument än sådana som innehas till förfallodagen

  Marknadskurs
  Eventuella över- eller underkurser amorteras |
| --- | --- | --- |

b)

i)

Andra omsättningsbara instrument än sådana som innehas till förfallodagen

Marknadskurs

Eventuella över- eller underkurser amorteras

Obligatorisk

| ii) | Omsättningsbara instrument som klassificerats som ”innehas till förfallodagen”

  Anskaffningskostnad med avdrag för eventuell värdeminskning
  Eventuella över- eller underkurser amorteras |
| --- | --- |

ii)

Omsättningsbara instrument som klassificerats som ”innehas till förfallodagen”

Anskaffningskostnad med avdrag för eventuell värdeminskning

Eventuella över- eller underkurser amorteras

Obligatorisk

| iii) | Ej omsättningsbara värdepapper

  Anskaffningskostnad med avdrag för eventuell värdeminskning
  Eventuella över- eller underkurser amorteras |
| --- | --- |

iii)

Ej omsättningsbara värdepapper

Anskaffningskostnad med avdrag för eventuell värdeminskning

Eventuella över- eller underkurser amorteras

Obligatorisk

| iv) | Omsättningsbara egetkapitalinstrument

  Marknadskurs |
| --- | --- |

iv)

Omsättningsbara egetkapitalinstrument

Marknadskurs

Obligatorisk

| c) | Andra lån utanför euroområdet än sådana som ingår i tillgångspost 11.3 ”Övriga finansiella tillgångar” |
| --- | --- |

c)

| c) | Lån utanför euroområdet
  Inlåning till nominellt värde |
| --- | --- |

c)

Inlåning till nominellt värde

Obligatorisk

| d) | Värdepapper emitterade av enheter utanför euroområdet (som inte ingår i tillgångspost 11.3 ”Övriga finansiella tillgångar”)
  Värdepapper utgivna av över- eller mellanstatliga organisationer, som t.ex. EIB, oberoende av deras geografiska belägenhet |
| --- | --- |

d)

Värdepapper utgivna av över- eller mellanstatliga organisationer, som t.ex. EIB, oberoende av deras geografiska belägenhet

| d) | i) | Andra omsättningsbara instrument än sådana som innehas till förfallodagen

  Marknadskurs
  Eventuella över- eller underkurser amorteras |
| --- | --- | --- |

d)

i)

Andra omsättningsbara instrument än sådana som innehas till förfallodagen

Marknadskurs

Eventuella över- eller underkurser amorteras

Obligatorisk

| ii) | Omsättningsbara instrument som klassificerats som ”innehas till förfallodagen”

  Anskaffningskostnad med avdrag för eventuell värdeminskning
  Eventuella över- eller underkurser amorteras |
| --- | --- |

ii)

Omsättningsbara instrument som klassificerats som ”innehas till förfallodagen”

Anskaffningskostnad med avdrag för eventuell värdeminskning

Eventuella över- eller underkurser amorteras

Obligatorisk

| iii) | Ej omsättningsbara värdepapper

  Anskaffningskostnad med avdrag för eventuell värdeminskning
  Eventuella över- eller underkurser amorteras |
| --- | --- |

iii)

Ej omsättningsbara värdepapper

Anskaffningskostnad med avdrag för eventuell värdeminskning

Eventuella över- eller underkurser amorteras

Obligatorisk

4.2

4.2

Fordringar som uppkommit inom ramen för kreditfaciliteten inom ERM II

Utlåning enligt villkoren för ERM II

Nominellt värde

Obligatorisk

5

5

Utlåning i euro till kreditinstitut i euroområdet relaterad till penningpolitiska transaktioner

Posterna 5.1–5.5: Transaktioner avseende de olika penningpolitiska instrument som beskrivs i bilaga I till riktlinje ECB/2000/7 av den 31 augusti 2000 om Eurosystemets penningpolitiska instrument och förfaranden (5)

5.1

5.1

Huvudsakliga refinansieringstransaktioner

Regelbundna likviditetsskapande reverserade transaktioner som genomförs veckovis, oftast med en veckas löptid

Nominellt värde eller repoanskaffningskostnad

Obligatorisk

5.2

5.2

Långfristiga refinansieringstransaktioner

Regelbundna likviditetsskapande reverserade transaktioner som genomförs månadsvis, oftast med tre månaders löptid

Nominellt värde eller repoanskaffningskostnad

Obligatorisk

5.3

5.3

Finjusterande reverserade transaktioner

Reverserade transaktioner som genomförs vid behov i finjusteringssyfte

Nominellt värde eller repoanskaffningskostnad

Obligatorisk

5.4

5.4

Strukturella reverserade transaktioner

Reverserade transaktioner som justerar Eurosystemets strukturella ställning gentemot den finansiella sektorn

Nominellt värde eller repoanskaffningskostnad

Obligatorisk

5.5

5.5

Utlåningsfacilitet

Facilitet för likviditet över natten till i förväg fastställd ränta mot godtagbara tillgångar som säkerhet (stående facilitet)

Nominellt värde eller repoanskaffningskostnad

Obligatorisk

5.6

5.6

Fordringar avseende marginalsäkerheter

Tilläggskredit till kreditinstitut härrörande från värdeökningar för underliggande tillgångar avseende annan kredit till dessa kreditinstitut

Nominellt värde eller anskaffningskostnad

Obligatorisk

6

6

Övriga fordringar i euro på kreditinstitut i euroområdet

Löpande räkningar, inlåning med fast löptid, dagslån, omvända repor med anknytning till förvaltningen av värdepappersportföljer i tillgångspost 7 ”Värdepapper i euro utgivna av hemmahörande i euroområdet”(inbegripet transaktioner till följd av omvandling av euroområdets tidigare valutareserver) samt övriga fordringar. Korrespondentkonton hos icke inhemska kreditinstitut i euroområdet. Övriga fordringar och transaktioner som inte hör samman med penningpolitiska transaktioner i Eurosystemet. Eventuella fordringar som härrör från en nationell centralbanks penningpolitiska transaktioner innan den blev medlem av Eurosystemet

Nominellt värde eller anskaffningskostnad

Obligatorisk

7

7

Värdepapper i euro utgivna av hemmahörande i euroområdet

7.1

7.1

Värdepapper som innehas i penningpolitiska syften

Värdepapper som emitterats i euroområdet och innehas i penningpolitiska syften. ECB-skuldcertifikat inköpta i finjusteringssyfte

| a) | Andra omsättningsbara instrument än sådana som innehas till förfallodagen
  Marknadskurs
  Eventuella över- eller underkurser amorteras |
| --- | --- |

a)

Marknadskurs

Eventuella över- eller underkurser amorteras

Obligatorisk

| b) | Omsättningsbara instrument som klassificerats som ”innehas till förfallodagen”
  Anskaffningskostnad med avdrag för eventuell värdeminskning (kostnad när värdeminskningen täcks genom en avsättning inom ramen för Eurosystemet som omfattas av skuldpost 13 b ”Avsättningar”)
  Eventuella över- eller underkurser amorteras |
| --- | --- |

b)

Anskaffningskostnad med avdrag för eventuell värdeminskning (kostnad när värdeminskningen täcks genom en avsättning inom ramen för Eurosystemet som omfattas av skuldpost 13 b ”Avsättningar”)

Eventuella över- eller underkurser amorteras

Obligatorisk

| c) | Ej omsättningsbara värdepapper
  Anskaffningskostnad med avdrag för eventuell värdeminskning
  Eventuella över- eller underkurser amorteras |
| --- | --- |

c)

Anskaffningskostnad med avdrag för eventuell värdeminskning

Eventuella över- eller underkurser amorteras

Obligatorisk

7.2

7.2

Andra värdepapper

Andra värdepapper än sådana som ingår i tillgångsposterna 7.1 ”Värdepapper som innehas i penningpolitiska syften” och 11.3 ”Övriga finansiella tillgångar”; skuldsedlar och obligationer, växlar, nollkupongobligationer, penningmarknadspapper som innehas i fast räkning, inbegripet statspapper från tiden före EMU, denominerade i euro, egetkapitalinstrument

| a) | Andra omsättningsbara instrument än sådana som innehas till förfallodagen
  Marknadskurs
  Eventuella över- eller underkurser amorteras |
| --- | --- |

a)

Marknadskurs

Eventuella över- eller underkurser amorteras

Obligatorisk

| b) | Omsättningsbara instrument som klassificerats som ”innehas till förfallodagen”
  Anskaffningskostnad med avdrag för eventuell värdeminskning
  Eventuella över- eller underkurser amorteras |
| --- | --- |

b)

Anskaffningskostnad med avdrag för eventuell värdeminskning

Eventuella över- eller underkurser amorteras

Obligatorisk

| c) | Ej omsättningsbara värdepapper
  Anskaffningskostnad med avdrag för eventuell värdeminskning
  Eventuella över- eller underkurser amorteras |
| --- | --- |

c)

Anskaffningskostnad med avdrag för eventuell värdeminskning

Eventuella över- eller underkurser amorteras

Obligatorisk

| d) | Omsättningsbara egetkapitalinstrument
  Marknadskurs |
| --- | --- |

d)

Marknadskurs

Obligatorisk

8

8

Fordringar i euro på den offentliga sektorn

Fordringar på den offentliga sektorn härrörande från tiden före EMU (ej omsättningsbara värdepapper, lån)

In- och utlåning till nominellt värde, ej omsättningsbara värdepapper till anskaffningskostnaden

Obligatorisk

—

9

Fordringar inom Eurosystemet (+)

—

9.1

Andel i ECB (+)

Balanspost endast för nationella centralbanker

Varje nationell centralbanks andel i ECB:s kapital enligt fördraget och respektive fördelningsnyckel samt överföringar i enlighet med artikel 48.2 i ECBS-stadgan

Anskaffningskostnad

Obligatorisk

—

9.2

Fordringar motsvarande överföring av valutareserver (+)

Balanspost endast för nationella centralbanker

Fordringar i euro på ECB avseende de första (och de därpå följande) överföringarna av valutareserver i enlighet med artikel 30 i ECBS-stadgan

Nominellt värde

Obligatorisk

—

9.3

Fordringar relaterade till utfärdande av ECB-skuldcertifikat (+)

Balanspost endast för ECB

Fordringar inom Eurosystemet gentemot de nationella centralbankerna, med anknytning till emission av ECB-skuldcertifikat

Anskaffningskostnad

Obligatorisk

—

9.4

Nettofordringar relaterade till tilldelningen av eurosedlar inom Eurosystemet (+), (2)

För de nationella centralbankerna: nettofordringar relaterade till tillämpningen av fördelningsnyckeln för sedlar, dvs. inbegripet balanser inom Eurosystemet i samband med ECB:s sedelutgivning, utjämningsbeloppen och deras motposter i enlighet med beslut ECB/2010/23 av den 25 november 2010 om fördelning av de monetära inkomsterna för de nationella centralbankerna i de medlemsstater som har euron som valuta (6)

För ECB: fordringar relaterade till ECB:s sedelutgivning enligt beslut ECB/2010/29

Nominellt värde

Obligatorisk

—

9.5

Övriga fordringar inom Eurosystemet (netto) (+)

Nettopositionen för följande delposter:

| a) | Nettofordringar härrörande från Target2-konton och motsvarande konton tillhörande de nationella centralbankerna, dvs. nettot av fordringar och skulder – se även skuldpost 10.4 ”Övriga skulder inom Eurosystemet (netto)” |
| --- | --- |

a)

Nettofordringar härrörande från Target2-konton och motsvarande konton tillhörande de nationella centralbankerna, dvs. nettot av fordringar och skulder – se även skuldpost 10.4 ”Övriga skulder inom Eurosystemet (netto)”

| a) | Nominellt värde |
| --- | --- |

a)

Nominellt värde

Obligatorisk

| b) | Fordringar på grund av skillnader mellan monetära inkomster som ska läggas samman och återfördelas. Gäller endast tidsperioden mellan bokföringen av monetära inkomster i samband med årsslutet och avräkningen den sista arbetsdagen i januari varje år |
| --- | --- |

b)

Fordringar på grund av skillnader mellan monetära inkomster som ska läggas samman och återfördelas. Gäller endast tidsperioden mellan bokföringen av monetära inkomster i samband med årsslutet och avräkningen den sista arbetsdagen i januari varje år

| b) | Nominellt värde |
| --- | --- |

b)

Nominellt värde

Obligatorisk

| c) | Andra fordringar i euro inom Eurosystemet som kan uppkomma, inbegripet den interimistiska fördelningen av ECB:s inkomster (2) |
| --- | --- |

c)

Andra fordringar i euro inom Eurosystemet som kan uppkomma, inbegripet den interimistiska fördelningen av ECB:s inkomster (2)

| c) | Nominellt värde |
| --- | --- |

c)

Nominellt värde

Obligatorisk

9

10

Poster under avveckling

Saldon på avvecklingskonton (fordringar), inbegripet ej inlösta checkar

Nominellt värde

Obligatorisk

9

11

Övriga tillgångar

9

11.1

Euroområdets mynt

Euromynt som inte har en nationell centralbank som laglig utgivare

Nominellt värde

Obligatorisk

9

11.2

Materiella och immateriella anläggningstillgångar

Mark och byggnader, möbler och inventarier inbegripet datorutrustning, datorprogramvara

Anskaffningskostnad minus avskrivning

Avskrivningstid:

| — | Datorer och tillhörande maskin- och programvara samt motorfordon: 4 år |
| --- | --- |

—

Datorer och tillhörande maskin- och programvara samt motorfordon: 4 år

| — | Inventarier, möbler och maskiner i byggnader: 10 år |
| --- | --- |

—

Inventarier, möbler och maskiner i byggnader: 10 år

| — | Byggnader och större kapitaliserade utgifter för renovering: 25 år |
| --- | --- |

—

Byggnader och större kapitaliserade utgifter för renovering: 25 år

Kapitalisering av utgifter: beloppsbaserat (under 10 000 euro exkl. moms: ingen kapitalisering)

Rekommenderad

9

11.3

Övriga finansiella tillgångar

| — | Andelar och investeringar i dotterbolag, aktier som innehas av strategiska orsaker eller policyskäl |
| --- | --- |

—

Andelar och investeringar i dotterbolag, aktier som innehas av strategiska orsaker eller policyskäl

| — | Värdepapper inklusive aktier och andra finansiella instrument och saldon (t.ex. inlåning med fast löptid och avistakonton) som innehas som en öronmärkt portfölj |
| --- | --- |

—

Värdepapper inklusive aktier och andra finansiella instrument och saldon (t.ex. inlåning med fast löptid och avistakonton) som innehas som en öronmärkt portfölj

| — | Omvända repor med kreditinstitut i samband med förvaltningen av värdepappersportföljer i denna post |
| --- | --- |

—

Omvända repor med kreditinstitut i samband med förvaltningen av värdepappersportföljer i denna post

| a) | Omsättningsbara egetkapitalinstrument
  Marknadskurs |
| --- | --- |

a)

Marknadskurs

Rekommenderad

| b) | Andelar och illikvida aktier samt egetkapitalinstrument som innehas som permanenta investeringar
  Anskaffningskostnad med avdrag för eventuell värdeminskning |
| --- | --- |

b)

Anskaffningskostnad med avdrag för eventuell värdeminskning

Rekommenderad

| c) | Investeringar i dotterbolag eller betydande intressen
  Substansvärde |
| --- | --- |

c)

Substansvärde

Rekommenderad

| d) | Andra omsättningsbara instrument än sådana som innehas till förfallodagen
  Marknadskurs
  Eventuella över- eller underkurser amorteras |
| --- | --- |

d)

Marknadskurs

Eventuella över- eller underkurser amorteras

Rekommenderad

| e) | Omsättningsbara instrument som klassificerats som ”innehas till förfallodagen” eller som innehas som permanent investering
  Anskaffningskostnad med avdrag för eventuell värdeminskning
  Eventuella över- eller underkurser amorteras |
| --- | --- |

e)

Anskaffningskostnad med avdrag för eventuell värdeminskning

Eventuella över- eller underkurser amorteras

Rekommenderad

| f) | Ej omsättningsbara värdepapper
  Anskaffningskostnad med avdrag för eventuell värdeminskning
  Eventuella över- eller underkurser amorteras |
| --- | --- |

f)

Anskaffningskostnad med avdrag för eventuell värdeminskning

Eventuella över- eller underkurser amorteras

Rekommenderad

| g) | Banktillgodohavanden och lån
  Nominellt värde, omräknat till aktuell valutakurs om tillgodohavandena är i utländsk valuta |
| --- | --- |

g)

Nominellt värde, omräknat till aktuell valutakurs om tillgodohavandena är i utländsk valuta

Rekommenderad

9

11.4

Omvärderingseffekter för instrument utanför balansräk-ningen

Omvärderingsresultat för valutaterminer, valutasvappar, räntesvappar, FRA-kontrakt, värdepappersterminer, valutatransaktioner avista från och med affärsdagen till likviddagen

Nettopositionen mellan termin och avista till marknadsvalutakursen

Obligatorisk

9

11.5

Upplupna intäkter och förutbetalda kostnader

Inkomster som förfaller till betalning i framtiden men som avser rapporteringsperioden. Förutbetalda kostnader och upplupen ränta (dvs. upplupen ränta inköpt med ett värdepapper)

Nominellt värde, utländsk valuta omräknad till marknadskursen

Obligatorisk

9

11.6

Diverse

Förskott, lån, andra mindre poster.

Temporärt värderegleringskonto (balanspost bara under året; orealiserade förluster på omvärderingsdagar under året som inte täcks av respektive värderegleringskonton i skuldposten ”Värderegleringskonton”). Lån på förtroendebasis. Investeringar med anknytning till kunders guldinlåning. Mynt i nationell (euroområdes-) valuta. Löpande kostnader (ackumulerad nettoförlust), föregående års förlust före täckning. Nettopensionstillgångar

Nominellt värde eller anskaffningskostnad

Rekommenderad

Temporära värderegleringskonton

Omvärderingsskillnaden mellan genomsnittskostnaden och marknadsvärdet; utländsk valuta omräknad till marknadskursen

Obligatorisk

Investeringar med anknytning till kunders guldinlåning

Marknadskurs

Obligatorisk

Utestående fordringar som är resultatet av att någon av Eurosystemets motparter inte fullgör sina skyldigheter inom ramen för Eurosystemets kreditoperationer

Utestående fordringar (som är resultatet av att någon av Eurosystemets motparter inte fullgör sina skyldigheter)

Nominellt värde/restvärde (före/efter avräkning av förluster)

Obligatorisk

Tillgångar eller fordringar (gentemot tredje part), som övertas och/eller förvärvas i samband med att säkerheter realiseras som ställts av en av Eurosystemets motparter som inte fullgör sina skyldigheter

Tillgångar eller fordringar (som är resultatet av att någon av Eurosystemets motparter inte fullgör sina skyldigheter)

Kostnad (omräknad till aktuell valutakurs vid tidpunkten för förvärvet om den finansiella tillgången är denominerad i utländsk valuta)

Obligatorisk

—

12

Årets förlust

Nominellt värde

Obligatorisk

SKULDER

| Balansräkningspost (8) | Beskrivning av balansposten | Värderingsprincip | Tillämpning (9) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1 | Utelöpande sedlar
   (7) | a) | Eurosedlar, plus/minus justeringar på grund av tillämpningen av fördelningsnyckeln för sedlar enligt besluten ECB/2010/23 och ECB/2010/29 |

Balansräkningspost (8)

Beskrivning av balansposten

Värderingsprincip

Tillämpning (9)

1

1

Utelöpande sedlar
   (7)

a)

Eurosedlar, plus/minus justeringar på grund av tillämpningen av fördelningsnyckeln för sedlar enligt besluten ECB/2010/23 och ECB/2010/29

| a) | Nominellt värde |
| --- | --- |

a)

Nominellt värde

Obligatorisk

| b) | Sedlar denominerade i nationella (euroområdets) valutaenheter under året för utbyte av sedlar och mynt |
| --- | --- |

b)

Sedlar denominerade i nationella (euroområdets) valutaenheter under året för utbyte av sedlar och mynt

| b) | Nominellt värde |
| --- | --- |

b)

Nominellt värde

Obligatorisk

2

2

Skulder i euro till kreditinstitut i euroområdet relaterade till penningpolitiska transaktioner

Posterna 2.1, 2.2, 2.3 och 2.5: Inlåning i euro såsom beskrivs i bilaga I till riktlinje ECB/2000/7

2.1

2.1

Löpande räkningar (inklusive kassakrav)

Eurokonton som tillhör kreditinstitut som är upptagna på listan över finansinstitut med kassakrav (minimireservkrav) enligt ECBS-stadgan. I denna post ingår huvudsakligen konton som används för minimireserver

Nominellt värde

Obligatorisk

2.2

2.2

Inlåningsfacilitet

Inlåning över natten till förutbestämd ränta (stående facilitet)

Nominellt värde

Obligatorisk

2.3

2.3

Inlåning med fast löptid

Inlåning för att absorbera likviditet med anknytning till finjusterande transaktioner

Nominellt värde

Obligatorisk

2.4

2.4

Finjusterande reverserade transaktioner

Penningpolitiskt betingade transaktioner för att absorbera likviditet

Nominellt värde eller repokostnad

Obligatorisk

2.5

2.5

Inlåning relaterad till marginalsäkerheter

Inlåning från kreditinstitut på grund av värdeminskningar för underliggande tillgångar avseende krediter till dessa kreditinstitut

Nominellt värde

Obligatorisk

3

3

Övriga skulder i euro till kreditinstitut i euroområdet

Repotransaktioner med anknytning till samtidiga omvända repor för förvaltning av värdepappersportföljer inom tillgångspost 7 ”Värdepapper i euro utgivna av hemmahörande i euroområdet”. Övriga transaktioner utan samband med Eurosystemets penningpolitiska transaktioner. Inga löpande räkningar för kreditinstitut. Skulder (inlåning som härrör från penningpolitiska operationer som inletts av en nationell centralbank innan den blev medlem i Eurosystemet)

Nominellt värde eller repokostnad

Obligatorisk

4

4

Emitterade skuldcertifikat

Balanspost endast för ECB – för de nationella centralbankerna en interimistisk balanspost.

Skuldcertifikat såsom beskrivs i bilaga I till riktlinje ECB/2000/7. Diskonteringspapper emitterade för att absorbera likviditet.

Anskaffningskostnad

Underkurser avskrivs

Obligatorisk

5

5

Skulder i euro till övriga hemmahörande i euroområdet

5.1

5.1

Offentlig sektor

Löpande räkningar, inlåning med fast löptid, avistainlåning

Nominellt värde

Obligatorisk

5.2

5.2

Övriga skulder

Personalens löpande räkningar, företag och kunder inbegripet finansinstitut upptagna på listan över institut med undantag från kassakrav (se skuldpost 2.1 ”Löpande räkningar”); inlåning med fast löptid, avistainlåning

Nominellt värde

Obligatorisk

6

6

Skulder i euro till hemmahörande utanför euroområdet

Löpande räkningar, inlåning med fast löptid, avistainlåning, inbegripet konton för betalningar och konton för reservförvaltning: tillhöriga andra banker, centralbanker, mellan- och överstatliga organisationer inbegripet Europeiska kommissionen; andra insättares löpande räkningar. Repotransaktioner med anknytning till samtidiga omvända repor för förvaltning av värdepapper noterade i euro.

Saldon på Target2-konton hos centralbanker i medlemsstater som ännu inte har infört euron

Nominellt värde eller repokostnad

Obligatorisk

7

7

Skulder i utländsk valuta till hemmahörande i euroområdet

Löpande räkningar. Skulder inom ramen för repor; oftast investeringstransaktioner med användning av tillgångar i utländsk valuta eller guld

Nominellt värde, omräknat till aktuell valutakurs

Obligatorisk

8

8

Skulder i utländsk valuta till hemmahörande utanför euroområdet

8.1

8.1

Inlåning, saldon och övriga skulder

Löpande räkningar. Skulder inom ramen för repor; oftast investeringstransaktioner med användning av tillgångar i utländsk valuta eller guld

Nominellt värde, omräknat till aktuell valutakurs

Obligatorisk

8.2

8.2

Skulder som uppkommit inom ramen för kreditfaciliteten inom ERM II

Lån enligt villkoren för ERM II

Nominellt värde, omräknat till aktuell valutakurs

Obligatorisk

9

9

Motpost till särskilda dragningsrätter som tilldelats av IMF

Post uttryckt i SDR, som visar vilka SDR-belopp som ursprungligen tilldelades de enskilda länderna/nationella centralbankerna

Nominellt värde, omräknat till aktuell valutakurs

Obligatorisk

—

10

Skulder inom Eurosystemet (+)

—

10.1

Skulder motsvarande överföring av valutareserver (+)

Balanspost endast för ECB uttryckt i euro

Nominellt värde

Obligatorisk

—

10.2

Skulder relaterade till utfärdande av ECB-skuldcertifikat (+)

Balanspost endast för nationella centralbanker

Skulder inom Eurosystemet gentemot ECB, med anknytning till emission av ECB-skuldcertifikat

Anskaffningskostnad

Obligatorisk

—

10.3

Nettoskulder relaterade till tilldelningen av eurosedlar inom Eurosystemet (+),
   (7)

Balanspost endast för nationella centralbanker.

För de nationella centralbankerna: nettoskulder relaterade till tillämpningen av fördelningsnyckeln för sedlar, dvs. inbegripet saldon inom Eurosystemet i samband med ECB:s sedelutgivning, utjämningsbeloppen och deras motposter i enlighet med beslut ECB/2010/23

Nominellt värde

Obligatorisk

—

10.4

Övriga skulder inom Eurosystemet (netto) (+)

Nettopositionen för följande delposter:

| a) | Nettoskulder härrörande från Target2-konton och motsvarande konton tillhörande de nationella centralbankerna, dvs. nettot av fordringar och skulder – se även tillgångspost 9.5 ”Övriga fordringar inom Eurosystemet (netto)” |
| --- | --- |

a)

Nettoskulder härrörande från Target2-konton och motsvarande konton tillhörande de nationella centralbankerna, dvs. nettot av fordringar och skulder – se även tillgångspost 9.5 ”Övriga fordringar inom Eurosystemet (netto)”

| a) | Nominellt värde |
| --- | --- |

a)

Nominellt värde

Obligatorisk

| b) | Skulder på grund av skillnader mellan monetära inkomster som ska läggas samman och återfördelas. Gäller endast tidsperioden mellan bokföringen av monetära inkomster i samband med årsslutet och avräkningen den sista arbetsdagen i januari varje år |
| --- | --- |

b)

Skulder på grund av skillnader mellan monetära inkomster som ska läggas samman och återfördelas. Gäller endast tidsperioden mellan bokföringen av monetära inkomster i samband med årsslutet och avräkningen den sista arbetsdagen i januari varje år

| b) | Nominellt värde |
| --- | --- |

b)

Nominellt värde

Obligatorisk

| c) | Andra skulder i euro inom Eurosystemet som kan uppkomma, inbegripet den interimistiska fördelningen av ECB:s inkomster (7) |
| --- | --- |

c)

Andra skulder i euro inom Eurosystemet som kan uppkomma, inbegripet den interimistiska fördelningen av ECB:s inkomster (7)

| c) | Nominellt värde |
| --- | --- |

c)

Nominellt värde

Obligatorisk

10

11

Poster under avveckling

Saldon på avvecklingskonton (skulder), inbegripet ej avvecklade girobetalningar

Nominellt värde

Obligatorisk

10

12

Övriga skulder

10

12.1

Omvärderingseffekter för instrument utanför balansräkningen

Omvärderingsresultat för valutaterminer, valutasvappar, räntesvappar, FRA-kontrakt, värdepappersterminer, valutatransaktioner avista från och med affärsdagen till likviddagen

Nettopositionen mellan termin och avista till marknadsvalutakursen

Obligatorisk

10

12.2

Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter

Utgifter som förfaller till betalning i framtiden men som avser rapporteringsperioden. Inkomster som erhållits under rapporteringsperioden men som avser en framtida period

Nominellt värde, utländsk valuta omräknad till marknadskursen

Obligatorisk

10

12.3

Diverse

Skattekonton (bevakningskonton). Kredit- eller garantitäckningskonton (utländsk valuta). Repotransaktioner med kreditinstitut med anknytning till samtidiga omvända repor för förvaltning av värdepappersportföljer i tillgångspost 11.3 ”Övriga finansiella tillgångar”. Annan tvångsinlåning än kassakravsinlåning. Andra mindre poster. Löpande inkomster (ackumulerad nettovinst), föregående års vinst före utdelning. Skulder på förtroendebasis. Kunders guldinlåning. Utelöpande mynt som har en nationell centralbank som laglig utgivare. Utelöpande sedlar i nationell (euroområdes-) valuta, som upphört att vara lagligt betalningsmedel men som fortfarande är i omlopp efter utgången av året för utbyte av sedlar och mynt, om de inte tas upp i skuldposten ”Reserver”. Nettopensionsskulder

Nominellt värde eller (repo-) anskaffningskostnaden

Rekommenderad

Kunders guldinlåning

Marknadskurs

Kunders guldinlåning: Obligatorisk

10

13

Avsättningar

| a) | Avsättningar för pensioner, valutakurs-, ränte- och kreditrisker, förändringar i guldpriset samt för andra ändamål t.ex. förväntade framtida utgifter, avsättning för nationell (euroområdes-) valuta, som upphört att vara lagligt betalningsmedel, men som fortfarande är i omlopp efter utgången av året för utbyte av sedlar och mynt, om inte dessa sedlar tas upp i skuldpost 12.3 ”Övriga skulder/Diverse”
  Inbetalningar till ECB från nationella centralbanker enligt artikel 48.2 i ECBS-stadgan konsolideras med respektive belopp under tillgångspost 9.1 ”Andel i ECB”(+) |
| --- | --- |

a)

Avsättningar för pensioner, valutakurs-, ränte- och kreditrisker, förändringar i guldpriset samt för andra ändamål t.ex. förväntade framtida utgifter, avsättning för nationell (euroområdes-) valuta, som upphört att vara lagligt betalningsmedel, men som fortfarande är i omlopp efter utgången av året för utbyte av sedlar och mynt, om inte dessa sedlar tas upp i skuldpost 12.3 ”Övriga skulder/Diverse”

Inbetalningar till ECB från nationella centralbanker enligt artikel 48.2 i ECBS-stadgan konsolideras med respektive belopp under tillgångspost 9.1 ”Andel i ECB”(+)

| a) | Anskaffningskostnad/nominellt värde |
| --- | --- |

a)

Anskaffningskostnad/nominellt värde

Rekommenderad

| b) | För motparts- eller kreditrisken i penningpolitiska operationer |
| --- | --- |

b)

För motparts- eller kreditrisken i penningpolitiska operationer

| b) | Nominellt värde (i relation till ECB:s tecknade kapital; baserat på ECB-rådets värdering vid årets slut) |
| --- | --- |

b)

Nominellt värde (i relation till ECB:s tecknade kapital; baserat på ECB-rådets värdering vid årets slut)

Obligatorisk

11

14

Värderegleringskonton

Värderegleringskonton avseende prisrörelser för guld, för alla typer av värdepapper i euro, för alla typer av värdepapper i utländsk valuta, för optioner, marknadsvärderingsskillnader avseende ränteriskderivat; värderegleringskonton avseende valutakursrörelser för alla nettovalutapositioner, inbegripet valutasvappar, valutaterminer och SDR

Inbetalningar till ECB från nationella centralbanker enligt artikel 48.2 i ECBS-stadgan konsolideras med respektive belopp under tillgångspost 9.1 ”Andel i ECB”(+)

Omvärderingsskillnaden mellan genomsnittskostnaden och marknadsvärdet; utländsk valuta omräknad till marknadskursen

Obligatorisk

12

15

Kapital och reserver

12

15.1

Kapital

Inbetalt kapital. ECB:s kapital konsolideras med de nationella centralbankernas kapitalandelar

Nominellt värde

Obligatorisk

12

15.2

Reserver

I lag föreskrivna reserver och andra reserver. Ej utdelade vinstmedel

Inbetalningar till ECB från nationella centralbanker enligt artikel 48.2 i ECBS-stadgan konsolideras med respektive belopp under tillgångspost 9.1 ”Andel i ECB”(+)

Nominellt värde

Obligatorisk

10

16

Årets vinst

Nominellt värde

Obligatorisk

---

(1)  Rapporteringsreglerna om utelöpande eurosedlar, förräntningen av nettosaldot av fordringar och skulder inom Eurosystemet till följd av tilldelningen av eurosedlar inom Eurosystemet och monetära inkomster bör harmoniseras i de nationella centralbankernas offentliga årsbokslut. De poster som ska harmoniseras är markerade med en asterisk i bilagorna IV, VIII och IX.

(2)  Poster som ska harmoniseras. Se skäl 5 i denna riktlinje.

(3)  Siffrorna i den första kolumnen avser balansräkningens utformning enligt bilagorna V, VI och VII (Eurosystemets veckobalansräkning och konsoliderade årsbalansräkning). Siffrorna i den andra kolumnen avser balansräkningens utformning i bilaga VIII (årsbalansräkning för en centralbank). De poster som försetts med ett ”(+)” konsolideras i Eurosystemets veckobalansräkning.

(4)  Reglerna för sammanställning och värdering som framgår av denna bilaga ska betraktas som obligatoriska för ECB:s bokföring och för alla materiella tillgångar och skulder i de nationella centralbankernas bokföring som är väsentliga för Eurosystemet (dvs. väsentliga för Eurosystemets funktion).

(5)  EGT L 310, 11.12.2000, s. 1.

(6)  Se sidan 17 i detta nummer av EUT. Beslut ECB/2010/23 antogs innan riktlinje ECB/2010/20 offentliggjorts.

(7)  Poster som ska harmoniseras. Se skäl 5 i denna riktlinje.

(8)  Siffrorna i den första kolumnen avser balansräkningens utformning enligt bilagorna V, VI och VII (Eurosystemets veckobalansräkning och konsoliderade årsbalansräkning). Siffrorna i den andra kolumnen avser balansräkningens utformning i bilaga VIII (årsbalansräkning för en centralbank). De poster som försetts med ett ”(+)” konsolideras i Eurosystemets veckobalansräkning.

(9)  Reglerna för sammanställning och värdering som framgår av denna bilaga ska betraktas som obligatoriska för ECB:s bokföring och för alla materiella tillgångar och skulder i de nationella centralbankernas bokföring som är väsentliga för Eurosystemet (dvs. väsentliga för Eurosystemets funktion).

---

BILAGA V

Eurosystemets konsoliderade veckobalansräkning: Uppställningsform för publicering närmast efter kvartalsslut

| (miljoner EUR) |
| --- |
| Tillgångar (1) | Ställning per den ... | Förändringar jämfört med föregående vecka avseende | Skulder | Ställning per den ... | Förändringar jämfört med föregående vecka avseende |
| transaktioner | justeringar vid kvartalets slut | transaktioner | justeringar vid kvartalets slut |
| 1. | Guld och guldfordringar |

(miljoner EUR)

Tillgångar (1)

Ställning per den ...

Förändringar jämfört med föregående vecka avseende

Skulder

Ställning per den ...

Förändringar jämfört med föregående vecka avseende

transaktioner

justeringar vid kvartalets slut

transaktioner

justeringar vid kvartalets slut

1.

Guld och guldfordringar

| 2. | Fordringar i utländsk valuta på hemmahörande utanför euroområdet |
| --- | --- |

2.

Fordringar i utländsk valuta på hemmahörande utanför euroområdet

| 2.1 | Fordringar på IMF |
| --- | --- |

2.1

Fordringar på IMF

| 2.2 | Banktillgodohavanden och värdepapper, externa lån och andra externa tillgångar |
| --- | --- |

2.2

Banktillgodohavanden och värdepapper, externa lån och andra externa tillgångar

| 3. | Fordringar i utländsk valuta på hemmahörande i euroområdet |
| --- | --- |

3.

Fordringar i utländsk valuta på hemmahörande i euroområdet

| 4. | Fordringar i euro på hemmahörande utanför euroområdet |
| --- | --- |

4.

Fordringar i euro på hemmahörande utanför euroområdet

| 4.1 | Banktillgodohavanden, värdepapper och lån |
| --- | --- |

4.1

Banktillgodohavanden, värdepapper och lån

| 4.2 | Fordringar som uppkommit inom ramen för kreditfaciliteten inom ERM II |
| --- | --- |

4.2

Fordringar som uppkommit inom ramen för kreditfaciliteten inom ERM II

| 5. | Utlåning i euro till kreditinstitut i euroområdet relaterad till penningpolitiska transaktioner |
| --- | --- |

5.

Utlåning i euro till kreditinstitut i euroområdet relaterad till penningpolitiska transaktioner

| 5.1 | Huvudsakliga refinansieringstransaktioner |
| --- | --- |

5.1

Huvudsakliga refinansieringstransaktioner

| 5.2 | Långfristiga refinansieringstransaktioner |
| --- | --- |

5.2

Långfristiga refinansieringstransaktioner

| 5.3 | Finjusterande reverserade transaktioner |
| --- | --- |

5.3

Finjusterande reverserade transaktioner

| 5.4 | Strukturella reverserade transaktioner |
| --- | --- |

5.4

Strukturella reverserade transaktioner

| 5.5 | Utlåningsfacilitet |
| --- | --- |

5.5

Utlåningsfacilitet

| 5.6 | Fordringar avseende marginalsäkerheter |
| --- | --- |

5.6

Fordringar avseende marginalsäkerheter

| 6. | Övriga fordringar i euro på kreditinstitut i euroområdet |
| --- | --- |

6.

Övriga fordringar i euro på kreditinstitut i euroområdet

| 7. | Värdepapper i euro utgivna av hemmahörande i euroområdet |
| --- | --- |

7.

Värdepapper i euro utgivna av hemmahörande i euroområdet

| 7.1 | Värdepapper som innehas i penningpolitiska syften |
| --- | --- |

7.1

Värdepapper som innehas i penningpolitiska syften

| 7.2 | Andra värdepapper |
| --- | --- |

7.2

Andra värdepapper

| 8. | Fordringar i euro på den offentliga sektorn |
| --- | --- |

8.

Fordringar i euro på den offentliga sektorn

| 9. | Övriga tillgångar |
| --- | --- |

9.

Övriga tillgångar

| 1. | Utelöpande sedlar |
| --- | --- |

1.

Utelöpande sedlar

| 2. | Skulder i euro till kreditinstitut i euroområdet relaterade till penningpolitiska transaktioner |
| --- | --- |

2.

Skulder i euro till kreditinstitut i euroområdet relaterade till penningpolitiska transaktioner

| 2.1 | Löpande räkningar (inklusive kassakrav) |
| --- | --- |

2.1

Löpande räkningar (inklusive kassakrav)

| 2.2 | Inlåningsfacilitet |
| --- | --- |

2.2

Inlåningsfacilitet

| 2.3 | Inlåning med fast löptid |
| --- | --- |

2.3

Inlåning med fast löptid

| 2.4 | Finjusterande reverserade transaktioner |
| --- | --- |

2.4

Finjusterande reverserade transaktioner

| 2.5 | Inlåning relaterad till marginalsäkerheter |
| --- | --- |

2.5

Inlåning relaterad till marginalsäkerheter

| 3. | Övriga skulder i euro till kreditinstitut i euroområdet |
| --- | --- |

3.

Övriga skulder i euro till kreditinstitut i euroområdet

| 4. | Emitterade skuldcertifikat |
| --- | --- |

4.

Emitterade skuldcertifikat

| 5. | Skulder i euro till övriga hemmahörande i euroområdet |
| --- | --- |

5.

Skulder i euro till övriga hemmahörande i euroområdet

| 5.1 | Offentlig sektor |
| --- | --- |

5.1

Offentlig sektor

| 5.2 | Övriga skulder |
| --- | --- |

5.2

Övriga skulder

| 6. | Skulder i euro till hemmahörande utanför euroområdet |
| --- | --- |

6.

Skulder i euro till hemmahörande utanför euroområdet

| 7. | Skulder i utländsk valuta till hemmahörande i euroområdet |
| --- | --- |

7.

Skulder i utländsk valuta till hemmahörande i euroområdet

| 8. | Skulder i utländsk valuta till hemmahörande utanför euroområdet |
| --- | --- |

8.

Skulder i utländsk valuta till hemmahörande utanför euroområdet

| 8.1 | Inlåning, saldon och övriga skulder |
| --- | --- |

8.1

Inlåning, saldon och övriga skulder

| 8.2 | Skulder som uppkommit inom ramen för kreditfaciliteten inom ERM II |
| --- | --- |

8.2

Skulder som uppkommit inom ramen för kreditfaciliteten inom ERM II

| 9. | Motpost till särskilda dragningsrätter som tilldelats av IMF |
| --- | --- |

9.

Motpost till särskilda dragningsrätter som tilldelats av IMF

| 10. | Övriga skulder |
| --- | --- |

10.

Övriga skulder

| 11. | Värderegleringskonton |
| --- | --- |

11.

Värderegleringskonton

| 12. | Kapital och reserver |
| --- | --- |

12.

Kapital och reserver

Summa tillgångar

Summa skulder

Totalsummorna kan avvika från delsummorna på grund av avrundning.

---

(1)  Tillgångarna får också publiceras ovanför skulderna.

---

BILAGA VI

Eurosystemets konsoliderade veckobalansräkning: uppställningsform för publicering under kvartalet

| (miljoner EUR) |
| --- |
| Tillgångar (1) | Ställning per den ... | Förändringar jämfört med föregående vecka avseende transaktioner | Skulder | Ställning per den ... | Förändringar jämfört med föregående vecka avseende transaktioner |
| 1. | Guld och guldfordringar |

(miljoner EUR)

Tillgångar (1)

Ställning per den ...

Förändringar jämfört med föregående vecka avseende transaktioner

Skulder

Ställning per den ...

Förändringar jämfört med föregående vecka avseende transaktioner

1.

Guld och guldfordringar

| 2. | Fordringar i utländsk valuta på hemmahörande utanför euroområdet |
| --- | --- |

2.

Fordringar i utländsk valuta på hemmahörande utanför euroområdet

| 2.1 | Fordringar på IMF |
| --- | --- |

2.1

Fordringar på IMF

| 2.2 | Banktillgodohavanden och värdepapper, externa lån och andra externa tillgångar |
| --- | --- |

2.2

Banktillgodohavanden och värdepapper, externa lån och andra externa tillgångar

| 3. | Fordringar i utländsk valuta på hemmahörande i euroområdet |
| --- | --- |

3.

Fordringar i utländsk valuta på hemmahörande i euroområdet

| 4. | Fordringar i euro på hemmahörande utanför euroområdet |
| --- | --- |

4.

Fordringar i euro på hemmahörande utanför euroområdet

| 4.1 | Banktillgodohavanden, värdepapper och lån |
| --- | --- |

4.1

Banktillgodohavanden, värdepapper och lån

| 4.2 | Fordringar som uppkommit inom ramen för kreditfaciliteten inom ERM II |
| --- | --- |

4.2

Fordringar som uppkommit inom ramen för kreditfaciliteten inom ERM II

| 5. | Utlåning i euro till kreditinstitut i euroområdet relaterad till penningpolitiska transaktioner |
| --- | --- |

5.

Utlåning i euro till kreditinstitut i euroområdet relaterad till penningpolitiska transaktioner

| 5.1 | Huvudsakliga refinansieringstransaktioner |
| --- | --- |

5.1

Huvudsakliga refinansieringstransaktioner

| 5.2 | Långfristiga refinansieringstransaktioner |
| --- | --- |

5.2

Långfristiga refinansieringstransaktioner

| 5.3 | Finjusterande reverserade transaktioner |
| --- | --- |

5.3

Finjusterande reverserade transaktioner

| 5.4 | Strukturella reverserade transaktioner |
| --- | --- |

5.4

Strukturella reverserade transaktioner

| 5.5 | Utlåningsfacilitet |
| --- | --- |

5.5

Utlåningsfacilitet

| 5.6 | Fordringar avseende marginalsäkerheter |
| --- | --- |

5.6

Fordringar avseende marginalsäkerheter

| 6. | Övriga fordringar i euro på kreditinstitut i euroområdet |
| --- | --- |

6.

Övriga fordringar i euro på kreditinstitut i euroområdet

| 7. | Värdepapper i euro utgivna av hemmahörande i euroområdet |
| --- | --- |

7.

Värdepapper i euro utgivna av hemmahörande i euroområdet

| 7.1 | Värdepapper som innehas i penningpolitiska syften |
| --- | --- |

7.1

Värdepapper som innehas i penningpolitiska syften

| 7.2 | Andra värdepapper |
| --- | --- |

7.2

Andra värdepapper

| 8. | Fordringar i euro på den offentliga sektorn |
| --- | --- |

8.

Fordringar i euro på den offentliga sektorn

| 9. | Övriga tillgångar |
| --- | --- |

9.

Övriga tillgångar

| 1. | Utelöpande sedlar |
| --- | --- |

1.

Utelöpande sedlar

| 2. | Skulder i euro till kreditinstitut i euroområdet relaterade till penningpolitiska transaktioner |
| --- | --- |

2.

Skulder i euro till kreditinstitut i euroområdet relaterade till penningpolitiska transaktioner

| 2.1 | Löpande räkningar (inklusive kassakrav) |
| --- | --- |

2.1

Löpande räkningar (inklusive kassakrav)

| 2.2 | Inlåningsfacilitet |
| --- | --- |

2.2

Inlåningsfacilitet

| 2.3 | Inlåning med fast löptid |
| --- | --- |

2.3

Inlåning med fast löptid

| 2.4 | Finjusterande reverserade transaktioner |
| --- | --- |

2.4

Finjusterande reverserade transaktioner

| 2.5 | Inlåning relaterad till marginalsäkerheter |
| --- | --- |

2.5

Inlåning relaterad till marginalsäkerheter

| 3. | Övriga skulder i euro till kreditinstitut i euroområdet |
| --- | --- |

3.

Övriga skulder i euro till kreditinstitut i euroområdet

| 4. | Emitterade skuldcertifikat |
| --- | --- |

4.

Emitterade skuldcertifikat

| 5. | Skulder i euro till övriga hemmahörande i euroområdet |
| --- | --- |

5.

Skulder i euro till övriga hemmahörande i euroområdet

| 5.1 | Offentlig sektor |
| --- | --- |

5.1

Offentlig sektor

| 5.2 | Övriga skulder |
| --- | --- |

5.2

Övriga skulder

| 6. | Skulder i euro till hemmahörande utanför euroområdet |
| --- | --- |

6.

Skulder i euro till hemmahörande utanför euroområdet

| 7. | Skulder i utländsk valuta till hemmahörande i euroområdet |
| --- | --- |

7.

Skulder i utländsk valuta till hemmahörande i euroområdet

| 8. | Skulder i utländsk valuta till hemmahörande utanför euroområdet |
| --- | --- |

8.

Skulder i utländsk valuta till hemmahörande utanför euroområdet

| 8.1 | Inlåning, saldon och övriga skulder |
| --- | --- |

8.1

Inlåning, saldon och övriga skulder

| 8.2 | Skulder som uppkommit inom ramen för kreditfaciliteten inom ERM II |
| --- | --- |

8.2

Skulder som uppkommit inom ramen för kreditfaciliteten inom ERM II

| 9. | Motpost till särskilda dragningsrätter som tilldelats av IMF |
| --- | --- |

9.

Motpost till särskilda dragningsrätter som tilldelats av IMF

| 10. | Övriga skulder |
| --- | --- |

10.

Övriga skulder

| 11. | Värderegleringskonton |
| --- | --- |

11.

Värderegleringskonton

| 12. | Kapital och reserver |
| --- | --- |

12.

Kapital och reserver

Summa tillgångar

Summa skulder

Totalsummorna kan avvika från delsummorna på grund av avrundning.

---

(1)  Tillgångarna får också publiceras ovanför skulderna.

---

BILAGA VII

Eurosystemets konsoliderade årsbalansräkning

| (miljoner EUR) |
| --- |
| Tillgångar (1) | Rapporteringsår | Föregående år | Skulder | Rapporteringsår | Föregående år |
| 1. | Guld och guldfordringar |

(miljoner EUR)

Tillgångar (1)

Rapporteringsår

Föregående år

Skulder

Rapporteringsår

Föregående år

1.

Guld och guldfordringar

| 2. | Fordringar i utländsk valuta på hemmahörande utanför euroområdet |
| --- | --- |

2.

Fordringar i utländsk valuta på hemmahörande utanför euroområdet

| 2.1 | Fordringar på IMF |
| --- | --- |

2.1

Fordringar på IMF

| 2.2 | Banktillgodohavanden och värdepapper, externa lån och andra externa tillgångar |
| --- | --- |

2.2

Banktillgodohavanden och värdepapper, externa lån och andra externa tillgångar

| 3. | Fordringar i utländsk valuta på hemmahörande i euroområdet |
| --- | --- |

3.

Fordringar i utländsk valuta på hemmahörande i euroområdet

| 4. | Fordringar i euro på hemmahörande utanför euroområdet |
| --- | --- |

4.

Fordringar i euro på hemmahörande utanför euroområdet

| 4.1 | Banktillgodohavanden, värdepapper och lån |
| --- | --- |

4.1

Banktillgodohavanden, värdepapper och lån

| 4.2 | Fordringar som uppkommit inom ramen för kreditfaciliteten inom ERM II |
| --- | --- |

4.2

Fordringar som uppkommit inom ramen för kreditfaciliteten inom ERM II

| 5. | Utlåning i euro till kreditinstitut i euroområdet relaterad till penningpolitiska transaktioner |
| --- | --- |

5.

Utlåning i euro till kreditinstitut i euroområdet relaterad till penningpolitiska transaktioner

| 5.1 | Huvudsakliga refinansieringstransaktioner |
| --- | --- |

5.1

Huvudsakliga refinansieringstransaktioner

| 5.2 | Långfristiga refinansieringstransaktioner |
| --- | --- |

5.2

Långfristiga refinansieringstransaktioner

| 5.3 | Finjusterande reverserade transaktioner |
| --- | --- |

5.3

Finjusterande reverserade transaktioner

| 5.4 | Strukturella reverserade transaktioner |
| --- | --- |

5.4

Strukturella reverserade transaktioner

| 5.5 | Utlåningsfacilitet |
| --- | --- |

5.5

Utlåningsfacilitet

| 5.6 | Fordringar avseende marginalsäkerheter |
| --- | --- |

5.6

Fordringar avseende marginalsäkerheter

| 6. | Övriga fordringar i euro på kreditinstitut i euroområdet |
| --- | --- |

6.

Övriga fordringar i euro på kreditinstitut i euroområdet

| 7. | Värdepapper i euro utgivna av hemmahörande i euroområdet |
| --- | --- |

7.

Värdepapper i euro utgivna av hemmahörande i euroområdet

| 7.1 | Värdepapper som innehas i penningpolitiska syften |
| --- | --- |

7.1

Värdepapper som innehas i penningpolitiska syften

| 7.2 | Andra värdepapper |
| --- | --- |

7.2

Andra värdepapper

| 8. | Fordringar i euro på den offentliga sektorn |
| --- | --- |

8.

Fordringar i euro på den offentliga sektorn

| 9. | Övriga tillgångar |
| --- | --- |

9.

Övriga tillgångar

| 1. | Utelöpande sedlar |
| --- | --- |

1.

Utelöpande sedlar

| 2. | Skulder i euro till kreditinstitut i euroområdet relaterade till penningpolitiska transaktioner |
| --- | --- |

2.

Skulder i euro till kreditinstitut i euroområdet relaterade till penningpolitiska transaktioner

| 2.1 | Löpande räkningar (inklusive kassakrav) |
| --- | --- |

2.1

Löpande räkningar (inklusive kassakrav)

| 2.2 | Inlåningsfacilitet |
| --- | --- |

2.2

Inlåningsfacilitet

| 2.3 | Inlåning med fast löptid |
| --- | --- |

2.3

Inlåning med fast löptid

| 2.4 | Finjusterande reverserade transaktioner |
| --- | --- |

2.4

Finjusterande reverserade transaktioner

| 2.5 | Inlåning relaterad till marginalsäkerheter |
| --- | --- |

2.5

Inlåning relaterad till marginalsäkerheter

| 3. | Övriga skulder i euro till kreditinstitut i euroområdet |
| --- | --- |

3.

Övriga skulder i euro till kreditinstitut i euroområdet

| 4. | Emitterade skuldcertifikat |
| --- | --- |

4.

Emitterade skuldcertifikat

| 5. | Skulder i euro till övriga hemmahörande i euroområdet |
| --- | --- |

5.

Skulder i euro till övriga hemmahörande i euroområdet

| 5.1 | Offentlig sektor |
| --- | --- |

5.1

Offentlig sektor

| 5.2 | Övriga skulder |
| --- | --- |

5.2

Övriga skulder

| 6. | Skulder i euro till hemmahörande utanför euroområdet |
| --- | --- |

6.

Skulder i euro till hemmahörande utanför euroområdet

| 7. | Skulder i utländsk valuta till hemmahörande i euroområdet |
| --- | --- |

7.

Skulder i utländsk valuta till hemmahörande i euroområdet

| 8. | Skulder i utländsk valuta till hemmahörande utanför euroområdet |
| --- | --- |

8.

Skulder i utländsk valuta till hemmahörande utanför euroområdet

| 8.1 | Inlåning, saldon och övriga skulder |
| --- | --- |

8.1

Inlåning, saldon och övriga skulder

| 8.2 | Skulder som uppkommit inom ramen för kreditfaciliteten inom ERM II |
| --- | --- |

8.2

Skulder som uppkommit inom ramen för kreditfaciliteten inom ERM II

| 9. | Motpost till särskilda dragningsrätter som tilldelats av IMF |
| --- | --- |

9.

Motpost till särskilda dragningsrätter som tilldelats av IMF

| 10. | Övriga skulder |
| --- | --- |

10.

Övriga skulder

| 11. | Värderegleringskonton |
| --- | --- |

11.

Värderegleringskonton

| 12. | Kapital och reserver |
| --- | --- |

12.

Kapital och reserver

Summa tillgångar

Summa skulder

Totalsummorna kan avvika från delsummorna på grund av avrundning.

---

(1)  Tillgångarna får också publiceras ovanför skulderna.

---

BILAGA VIII

Årsbalansräkning för en centralbank
   (2)

| (miljoner EUR) |
| --- |
| Tillgångar (4) | Rapporteringsår | Föregående år | Skulder | Rapporteringsår | Föregående år |
| 1. | Guld och guldfordringar |

(miljoner EUR)

Tillgångar (4)

Rapporteringsår

Föregående år

Skulder

Rapporteringsår

Föregående år

1.

Guld och guldfordringar

| 2. | Fordringar i utländsk valuta på hemmahörande utanför euroområdet |
| --- | --- |

2.

Fordringar i utländsk valuta på hemmahörande utanför euroområdet

| 2.1 | Fordringar på IMF |
| --- | --- |

2.1

Fordringar på IMF

| 2.2 | Banktillgodohavanden och värdepapper, externa lån och andra externa tillgångar |
| --- | --- |

2.2

Banktillgodohavanden och värdepapper, externa lån och andra externa tillgångar

| 3. | Fordringar i utländsk valuta på hemmahörande i euroområdet |
| --- | --- |

3.

Fordringar i utländsk valuta på hemmahörande i euroområdet

| 4. | Fordringar i euro på hemmahörande utanför euroområdet |
| --- | --- |

4.

Fordringar i euro på hemmahörande utanför euroområdet

| 4.1 | Banktillgodohavanden, värdepapper och lån |
| --- | --- |

4.1

Banktillgodohavanden, värdepapper och lån

| 4.2 | Fordringar som uppkommit inom ramen för kreditfaciliteten inom ERM II |
| --- | --- |

4.2

Fordringar som uppkommit inom ramen för kreditfaciliteten inom ERM II

| 5. | Utlåning i euro till kreditinstitut i euroområdet relaterad till penningpolitiska transaktioner |
| --- | --- |

5.

Utlåning i euro till kreditinstitut i euroområdet relaterad till penningpolitiska transaktioner

| 5.1 | Huvudsakliga refinansieringstransaktioner |
| --- | --- |

5.1

Huvudsakliga refinansieringstransaktioner

| 5.2 | Långfristiga refinansieringstransaktioner |
| --- | --- |

5.2

Långfristiga refinansieringstransaktioner

| 5.3 | Finjusterande reverserade transaktioner |
| --- | --- |

5.3

Finjusterande reverserade transaktioner

| 5.4 | Strukturella reverserade transaktioner |
| --- | --- |

5.4

Strukturella reverserade transaktioner

| 5.5 | Utlåningsfacilitet |
| --- | --- |

5.5

Utlåningsfacilitet

| 5.6 | Fordringar avseende marginalsäkerheter |
| --- | --- |

5.6

Fordringar avseende marginalsäkerheter

| 6. | Övriga fordringar i euro på kreditinstitut i euroområdet |
| --- | --- |

6.

Övriga fordringar i euro på kreditinstitut i euroområdet

| 7. | Värdepapper i euro utgivna av hemmahörande i euroområdet |
| --- | --- |

7.

Värdepapper i euro utgivna av hemmahörande i euroområdet

| 7.1 | Värdepapper som innehas i penningpolitiska syften |
| --- | --- |

7.1

Värdepapper som innehas i penningpolitiska syften

| 7.2 | Andra värdepapper |
| --- | --- |

7.2

Andra värdepapper

| 8. | Fordringar i euro på den offentliga sektorn |
| --- | --- |

8.

Fordringar i euro på den offentliga sektorn

| 9. | Fordringar inom Eurosystemet |
| --- | --- |

9.

Fordringar inom Eurosystemet

| 9.1 | Andel i ECB |
| --- | --- |

9.1

Andel i ECB

| 9.2 | Fordringar motsvarande överföring av valutareserver |
| --- | --- |

9.2

Fordringar motsvarande överföring av valutareserver

| 9.3 | Fordringar relaterade till utfärdande av ECB-skuldcertifikat |
| --- | --- |

9.3

Fordringar relaterade till utfärdande av ECB-skuldcertifikat

| 9.4 | Nettofordringar relaterade till tilldelningen av eurosedlar inom Eurosystemet |
| --- | --- |

9.4

Nettofordringar relaterade till tilldelningen av eurosedlar inom Eurosystemet

| 9.5 | Övriga fordringar inom Eurosystemet (netto) |
| --- | --- |

9.5

Övriga fordringar inom Eurosystemet (netto)

| 10. | Poster under avveckling |
| --- | --- |

10.

Poster under avveckling

| 11. | Övriga tillgångar |
| --- | --- |

11.

Övriga tillgångar

| 11.1 | Euroområdets mynt |
| --- | --- |

11.1

Euroområdets mynt

| 11.2 | Materiella och immateriella anläggningstillgångar |
| --- | --- |

11.2

Materiella och immateriella anläggningstillgångar

| 11.3 | Övriga finansiella tillgångar |
| --- | --- |

11.3

Övriga finansiella tillgångar

| 11.4 | Omvärderingseffekter för instrument utanför balansräkningen |
| --- | --- |

11.4

Omvärderingseffekter för instrument utanför balansräkningen

| 11.5 | Upplupna intäkter och förutbetalda kostnader |
| --- | --- |

11.5

Upplupna intäkter och förutbetalda kostnader

| 11.6 | Diverse |
| --- | --- |

11.6

Diverse

| 12. | Årets förlust |
| --- | --- |

12.

Årets förlust

| 1. | Utelöpande sedlar (1) |
| --- | --- |

1.

Utelöpande sedlar (1)

| 2. | Skulder i euro till kreditinstitut i euroområdet relaterade till penningpolitiska transaktioner |
| --- | --- |

2.

Skulder i euro till kreditinstitut i euroområdet relaterade till penningpolitiska transaktioner

| 2.1 | Löpande räkningar (inklusive kassakrav) |
| --- | --- |

2.1

Löpande räkningar (inklusive kassakrav)

| 2.2 | Inlåningsfacilitet |
| --- | --- |

2.2

Inlåningsfacilitet

| 2.3 | Inlåning med fast löptid |
| --- | --- |

2.3

Inlåning med fast löptid

| 2.4 | Finjusterande reverserade transaktioner |
| --- | --- |

2.4

Finjusterande reverserade transaktioner

| 2.5 | Inlåning relaterad till marginalsäkerheter |
| --- | --- |

2.5

Inlåning relaterad till marginalsäkerheter

| 3. | Övriga skulder i euro till kreditinstitut i euroområdet |
| --- | --- |

3.

Övriga skulder i euro till kreditinstitut i euroområdet

| 4. | Emitterade skuldcertifikat |
| --- | --- |

4.

Emitterade skuldcertifikat

| 5. | Skulder i euro till övriga hemmahörande i euroområdet |
| --- | --- |

5.

Skulder i euro till övriga hemmahörande i euroområdet

| 5.1 | Offentlig sektor |
| --- | --- |

5.1

Offentlig sektor

| 5.2 | Övriga skulder |
| --- | --- |

5.2

Övriga skulder

| 6. | Skulder i euro till hemmahörande utanför euroområdet |
| --- | --- |

6.

Skulder i euro till hemmahörande utanför euroområdet

| 7. | Skulder i utländsk valuta till hemmahörande i euroområdet |
| --- | --- |

7.

Skulder i utländsk valuta till hemmahörande i euroområdet

| 8. | Skulder i utländsk valuta till hemmahörande utanför euroområdet |
| --- | --- |

8.

Skulder i utländsk valuta till hemmahörande utanför euroområdet

| 8.1 | Inlåning, saldon och övriga skulder |
| --- | --- |

8.1

Inlåning, saldon och övriga skulder

| 8.2 | Skulder som uppkommit inom ramen för kreditfaciliteten inom ERM II |
| --- | --- |

8.2

Skulder som uppkommit inom ramen för kreditfaciliteten inom ERM II

| 9. | Motpost till särskilda dragningsrätter som tilldelats av IMF |
| --- | --- |

9.

Motpost till särskilda dragningsrätter som tilldelats av IMF

| 10. | Skulder inom Eurosystemet |
| --- | --- |

10.

Skulder inom Eurosystemet

| 10.1 | Skulder motsvarande överföring av valutareserver |
| --- | --- |

10.1

Skulder motsvarande överföring av valutareserver

| 10.2 | Skulder relaterade till utfärdande av ECB-skuldcertifikat |
| --- | --- |

10.2

Skulder relaterade till utfärdande av ECB-skuldcertifikat

| 10.3 | Nettoskulder relaterade till tilldelningen av eurosedlar inom Eurosystemet |
| --- | --- |

10.3

Nettoskulder relaterade till tilldelningen av eurosedlar inom Eurosystemet

| 10.4 | Övriga skulder inom Eurosystemet (netto) |
| --- | --- |

10.4

Övriga skulder inom Eurosystemet (netto)

| 11. | Poster under avveckling |
| --- | --- |

11.

Poster under avveckling

| 12. | Övriga skulder |
| --- | --- |

12.

Övriga skulder

| 12.1 | Omvärderingseffekter för instrument utanför balansräkningen |
| --- | --- |

12.1

Omvärderingseffekter för instrument utanför balansräkningen

| 12.2 | Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter |
| --- | --- |

12.2

Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter

| 12.3 | Diverse |
| --- | --- |

12.3

Diverse

| 13. | Avsättningar |
| --- | --- |

13.

Avsättningar

| 14. | Värderegleringskonton |
| --- | --- |

14.

Värderegleringskonton

| 15. | Kapital och reserver |
| --- | --- |

15.

Kapital och reserver

| 15.1 | Kapital |
| --- | --- |

15.1

Kapital

| 15.2 | Reserver |
| --- | --- |

15.2

Reserver

| 16. | Årets vinst |
| --- | --- |

16.

Årets vinst

Summa tillgångar

Summa skulder

Totalsummorna kan avvika från delsummorna på grund av avrundning.

---

(1)  Poster som ska harmoniseras. Se skäl 5 i denna riktlinje.

(2)  Rapporteringsreglerna om utelöpande eurosedlar, förräntningen av nettosaldot av fordringar och skulder inom Eurosystemet till följd av tilldelningen av eurosedlar inom Eurosystemet och monetära inkomster bör harmoniseras i de nationella centralbankernas offentliga årsbokslut. De poster som ska harmoniseras är markerade med en asterisk i bilagorna IV, VIII och IX.

(3)  Centralbanker får även publicera det exakta beloppet i euro eller belopp som avrundats på annat sätt.

(4)  Tillgångarna får också publiceras ovanför skulderna.

---

BILAGA IX

Offentlig resultaträkning för en centralbank
   (2)
   (3)

| (miljoner EUR) |
| --- |
| Resultaträkning för året som slutar den 31 december ... | Rapporteringsår | Föregående år |
| 1.1 | Ränteintäkter
   (1) |

(miljoner EUR)

Resultaträkning för året som slutar den 31 december ...

Rapporteringsår

Föregående år

1.1

| 1.2 | Räntekostnader
   (1) |
| --- | --- |

1.2

| 1. | Räntenetto |
| --- | --- |

1.

Räntenetto

| 2.1 | Realiserad vinst/förlust för finansiella transaktioner |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Nedskrivningar av finansiella tillgångar och positioner |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Överföring till/från avsättningar för valutakurs-, ränte- och kreditrisker samt förändringar i guldpriset |
| --- | --- |

2.3

| 2. | Nettoresultat av finansiella transaktioner, nedskrivningar och riskavsättningar |
| --- | --- |

2.

Nettoresultat av finansiella transaktioner, nedskrivningar och riskavsättningar

| 3.1 | Avgifts- och provisionsintäkter |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Avgifts- och provisionskostnader |
| --- | --- |

3.2

| 3. | Nettointäkter/-kostnader från avgifter och provisioner |
| --- | --- |

3.

Nettointäkter/-kostnader från avgifter och provisioner

| 4. | Intäkter från aktier och andelar (1) |
| --- | --- |

4.

Intäkter från aktier och andelar (1)

| 5. | Nettoresultat av sammanläggning av monetära inkomster (1) |
| --- | --- |

5.

Nettoresultat av sammanläggning av monetära inkomster (1)

| 6. | Övriga intäkter |
| --- | --- |

6.

Övriga intäkter

Summa nettointäkter

| 7. | Personalkostnader (5) |
| --- | --- |

7.

Personalkostnader (5)

| 8. | Administrationskostnader (5) |
| --- | --- |

8.

Administrationskostnader (5)

| 9. | Avskrivning av materiella och immateriella anläggningstillgångar |
| --- | --- |

9.

Avskrivning av materiella och immateriella anläggningstillgångar

| 10. | Sedelproduktionstjänster (6) |
| --- | --- |

10.

Sedelproduktionstjänster (6)

| 11. | Övriga kostnader |
| --- | --- |

11.

Övriga kostnader

| 12. | Inkomstskatt och övriga statliga inkomstpålagor |
| --- | --- |

12.

Inkomstskatt och övriga statliga inkomstpålagor

Årets (förlust)/vinst

---

(1)  Poster som ska harmoniseras. Se skäl 5 i denna riktlinje.

(2)  ECB:s resultaträkning skiljer sig något från detta. Se bilaga III till beslut ECB/2010/21.

(3)  Rapporteringsreglerna om utelöpande eurosedlar, förräntningen av nettosaldot av fordringar och skulder inom Eurosystemet till följd av tilldelningen av eurosedlar inom Eurosystemet och monetära inkomster bör harmoniseras i de nationella centralbankernas offentliga årsbokslut. De poster som ska harmoniseras är markerade med en asterisk i bilagorna IV, VIII och IX.

(4)  Centralbanker får även publicera det exakta beloppet i euro eller belopp som avrundats på annat sätt.

(5)  Inbegripet administrativa avsättningar.

(6)  Denna post ska användas om framställningen av sedlar läggs ut på entreprenad (för kostnaden för de tjänster som tillhandahålls av de externa företag som på centralbankernas uppdrag ansvarar för framställningen av sedlar). Det rekommenderas att uppkomna kostnader i samband med utgivningen av både nationella sedlar och eurosedlar tas upp i resultaträkningen när de faktureras eller uppkommer på annat sätt.

---

BILAGA X

Upphävd Riktlinje och förteckning över dess senare ändringar

| Riktlinje ECB/2006/16 | EUT L 348, 11.12.2006, s. 1. |
| --- | --- |
| Riktlinje ECB/2007/20 | EUT L 42, 16.2.2008, s. 85. |
| Riktlinje ECB/2008/21 | EUT L 36, 5.2.2009, s. 46. |
| Riktlinje ECB/2009/18 | EUT L 202, 4.8.2009, s. 65. |
| Riktlinje ECB/2009/28 | EUT L 348, 29.12.2009, s. 75. |

Riktlinje ECB/2006/16

EUT L 348, 11.12.2006, s. 1.

Riktlinje ECB/2007/20

EUT L 42, 16.2.2008, s. 85.

Riktlinje ECB/2008/21

EUT L 36, 5.2.2009, s. 46.

Riktlinje ECB/2009/18

EUT L 202, 4.8.2009, s. 65.

Riktlinje ECB/2009/28

EUT L 348, 29.12.2009, s. 75.

---

BILAGA XI

JÄMFÖRELSETABELL

| Riktlinje ECB/2006/16 | Den här riktlinjen |
| --- | --- |
| — | Artikel 10 |
| Artikel 9a | Artikel 11 |
| Artikel 10 | Artikel 12 |
| Artikel 11 | Artikel 13 |
| Artikel 12 | Artikel 14 |
| Artikel 13 | Artikel 15 |
| Artikel 14 | Artikel 16 |
| Artikel 15 | Artikel 17 |
| Artikel 16 | Artikel 18 |
| Artikel 17 | Artikel 19 |
| Artikel 18 | Artikel 20 |
| Artikel 19 | Artikel 21 |
| Artikel 20 | Artikel 22 |
| Artikel 21 | Artikel 23 |
| Artikel 22 | Artikel 24 |
| Artikel 23 | Artikel 25 |
| Artikel 24 | Artikel 26 |
| Artikel 25 | Artikel 27 |
| Artikel 26 | Artikel 28 |
| Artikel 27 | Artikel 29 |

Riktlinje ECB/2006/16

Den här riktlinjen

—

Artikel 10

Artikel 9a

Artikel 11

Artikel 10

Artikel 12

Artikel 11

Artikel 13

Artikel 12

Artikel 14

Artikel 13

Artikel 15

Artikel 14

Artikel 16

Artikel 15

Artikel 17

Artikel 16

Artikel 18

Artikel 17

Artikel 19

Artikel 18

Artikel 20

Artikel 19

Artikel 21

Artikel 20

Artikel 22

Artikel 21

Artikel 23

Artikel 22

Artikel 24

Artikel 23

Artikel 25

Artikel 24

Artikel 26

Artikel 25

Artikel 27

Artikel 26

Artikel 28

Artikel 27

Artikel 29

---