# Uradni list L 84/2011

| | ISSN 1725-5155
  doi:10.3000/17255155.L_2011.084.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 84 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5430. marec 2011 |

ISSN 1725-5155

doi:10.3000/17255155.L_2011.084.slv

Uradni list

Evropske unije

L 84

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5430. marec 2011

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI |
| | * | Pravilnik št. 66 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotne določbe za homologacijo avtobusov glede trdnosti njihove nadgradnje | 1 |
| | * | Pravilnik št. 75 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotne določbe za homologacijo pnevmatik za motorna kolesa in kolesa z motorjem | 46 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI

*

Pravilnik št. 66 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotne določbe za homologacijo avtobusov glede trdnosti njihove nadgradnje

1

*

Pravilnik št. 75 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotne določbe za homologacijo pnevmatik za motorna kolesa in kolesa z motorjem

46

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI

| 30.3.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 84/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.3.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 84/1

---

Samo izvirna besedila UN/ECE so pravno veljavna v skladu z mednarodnim javnim pravom. Status in začetek veljavnosti tega pravilnika je treba preveriti v najnovejši različici dokumenta UN/ECE TRANS/WP.29/343, ki je na voljo na:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Pravilnik št. 66 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotne določbe za homologacijo avtobusov glede trdnosti njihove nadgradnje

Vključuje vsa veljavna besedila do:

Spremembe 02 – Začetek veljavnosti: 19. avgust 2010

VSEBINA

PRAVILNIK

| 1. | Področje uporabe |
| --- | --- |

1.

| 2. | Opredelitve pojmov |
| --- | --- |

2.

| 3. | Vloga za homologacijo |
| --- | --- |

3.

| 4. | Homologacija |
| --- | --- |

4.

| 5. | Splošne specifikacije in zahteve |
| --- | --- |

5.

| 6. | Sprememba in razširitev homologacije tipa vozila |
| --- | --- |

6.

| 7. | Skladnost proizvodnje |
| --- | --- |

7.

| 8. | Kazni za neskladnost proizvodnje |
| --- | --- |

8.

| 9. | Popolno prenehanje proizvodnje |
| --- | --- |

9.

| 10. | Prehodne določbe |
| --- | --- |

10.

| 11. | Imena in naslovi tehničnih služb, pristojnih za izvajanje homologacijskih preskusov, ter upravnih organov |
| --- | --- |

11.

PRILOGE

| Priloga 1 – | Sporočilo v zvezi s tipom vozila glede trdnosti njegove nadgradnje v skladu s Pravilnikom št. 66 |
| --- | --- |

Priloga 1 –

| Priloga 2 – | Namestitev homologacijske oznake |
| --- | --- |

Priloga 2 –

| Priloga 3 – | Določanje težišča vozila |
| --- | --- |

Priloga 3 –

| Priloga 4 – | Mnenja o konstrukcijskem opisu nadgradnje |
| --- | --- |

Priloga 4 –

| Priloga 5 – | Preskus s prevračanjem kot osnovna homologacijska metoda |
| --- | --- |

Priloga 5 –

| Priloga 6 – | Preskus s prevračanjem z uporabo delov nadgradnje kot enakovredna homologacijska metoda |
| --- | --- |

Priloga 6 –

| Priloga 7 – | Navidezno statičen obremenitveni preskus delov nadgradnje kot enakovredna homologacijska metoda |
| --- | --- |

Priloga 7 –

| Dodatek – | Določanje vertikalnega premika težišča med prevračanjem |
| --- | --- |

Dodatek –

| Priloga 8 – | Navidezno statičen izračun na podlagi preskušanja sestavnih delov kot enakovredna homologacijska metoda |
| --- | --- |

Priloga 8 –

| Dodatek – | Značilnosti plastičnih zgibov |
| --- | --- |

Dodatek –

| Priloga 9 – | Računalniška simulacija preskusa s prevračanjem na celotnem vozilu kot enakovredna homologacijska metoda |
| --- | --- |

Priloga 9 –

1.   PODROČJE UPORABE

| 1.1 | Ta pravilnik se uporablja za enonadstropna toga ali zgibna vozila, ki spadajo v kategorijo M2 ali M3, razred II ali III ali razred B za prevoz več kot 16 potnikov. (1). |
| --- | --- |

1.1

Ta pravilnik se uporablja za enonadstropna toga ali zgibna vozila, ki spadajo v kategorijo M2 ali M3, razred II ali III ali razred B za prevoz več kot 16 potnikov. (1).

| 1.2 | Na zahtevo proizvajalca se ta pravilnik lahko uporablja tudi za katero koli vozilo M2 ali M3, ki ni vključeno v odstavek 1.1. |
| --- | --- |

1.2

Na zahtevo proizvajalca se ta pravilnik lahko uporablja tudi za katero koli vozilo M2 ali M3, ki ni vključeno v odstavek 1.1.

2.   OPREDELITVE POJMOV

V tem pravilniku se uporabljajo naslednji izrazi in opredelitve:

| 2.1 | Merske enote
  Merske enote so:
  Dimenzije in linearne razdalje: metri (m) ali milimetri (mm)
  Masa ali obremenitev: kilogrami (kg)
  Moč (in teža): newtoni (N)
  Navor: newton-metri (Nm)
  Energija: džuli (J)
  Gravitacijska konstanta: 9,81 (m/s2) |
| --- | --- |

2.1

Merske enote

Merske enote so:

Dimenzije in linearne razdalje: metri (m) ali milimetri (mm)

Masa ali obremenitev: kilogrami (kg)

Moč (in teža): newtoni (N)

Navor: newton-metri (Nm)

Energija: džuli (J)

Gravitacijska konstanta: 9,81 (m/s2)

| 2.2 | „Vozilo“ pomeni avtobus, izdelan in opremljen za prevoz potnikov. Vozilo je posamezen predstavnik tipa vozila. |
| --- | --- |

2.2

„Vozilo“ pomeni avtobus, izdelan in opremljen za prevoz potnikov. Vozilo je posamezen predstavnik tipa vozila.

| 2.3 | „Tip vozila“ pomeni kategorijo vozil, izdelanih z enakimi tehničnimi specifikacijami projektiranja, glavnimi dimenzijami in konstrukcijsko razporeditvijo. Tip vozila opredeli proizvajalec vozil. |
| --- | --- |

2.3

„Tip vozila“ pomeni kategorijo vozil, izdelanih z enakimi tehničnimi specifikacijami projektiranja, glavnimi dimenzijami in konstrukcijsko razporeditvijo. Tip vozila opredeli proizvajalec vozil.

| 2.4 | „Skupina tipov vozil“ pomeni vozila, predlagana v prihodnosti, kot tudi trenutno obstoječa, zajeta v homologaciji najslabšega primera glede na ta pravilnik. |
| --- | --- |

2.4

„Skupina tipov vozil“ pomeni vozila, predlagana v prihodnosti, kot tudi trenutno obstoječa, zajeta v homologaciji najslabšega primera glede na ta pravilnik.

| 2.5 | „Dvonivojsko vozilo“ pomeni vozilo, pri katerem je prostor za potnike vsaj v enem delu predviden na dveh nivojih, ki sta drug nad drugim, vendar na zgornjem nivoju ni prostora za prevoz stoječih potnikov. |
| --- | --- |

2.5

„Dvonivojsko vozilo“ pomeni vozilo, pri katerem je prostor za potnike vsaj v enem delu predviden na dveh nivojih, ki sta drug nad drugim, vendar na zgornjem nivoju ni prostora za prevoz stoječih potnikov.

| 2.6 | „Najslabši primer“ pomeni tip vozila med skupinami tipov vozil, za katerega je najmanj verjetno, da vzdrži zahteve tega pravilnika glede na trdnost nadgradnje. Trije parametri, ki opredeljujejo najslabši primer, so: konstrukcijska trdnost, referenčna energija in prostor za preživetje. |
| --- | --- |

2.6

„Najslabši primer“ pomeni tip vozila med skupinami tipov vozil, za katerega je najmanj verjetno, da vzdrži zahteve tega pravilnika glede na trdnost nadgradnje. Trije parametri, ki opredeljujejo najslabši primer, so: konstrukcijska trdnost, referenčna energija in prostor za preživetje.

| 2.7 | „Homologacija tipa vozila“ pomeni celoten uradni postopek, v katerem se tip vozila pregleda in preskusi, da se dokaže, da izpolnjuje zahteve, določene v tem pravilniku. |
| --- | --- |

2.7

„Homologacija tipa vozila“ pomeni celoten uradni postopek, v katerem se tip vozila pregleda in preskusi, da se dokaže, da izpolnjuje zahteve, določene v tem pravilniku.

| 2.8 | „Razširitev homologacije“ pomeni uradni postopek, v katerem je spremenjen tip vozila homologiran na podlagi prejšnjega homologiranega tipa vozila s primerjanjem meril konstrukcije, potencialne energije in prostora za preživetje. |
| --- | --- |

2.8

„Razširitev homologacije“ pomeni uradni postopek, v katerem je spremenjen tip vozila homologiran na podlagi prejšnjega homologiranega tipa vozila s primerjanjem meril konstrukcije, potencialne energije in prostora za preživetje.

| 2.9 | „Zgibno vozilo“ pomeni vozilo, sestavljeno iz dveh ali več togih delov, ki so med seboj zgibno povezani; prostori za potnike vsakega dela so med seboj povezani tako, da lahko potniki prehajajo iz enega v drug del; togi deli so trajno povezani tako, da se lahko ločijo samo z napravami, ki se običajno dobijo v delavnicah. |
| --- | --- |

2.9

„Zgibno vozilo“ pomeni vozilo, sestavljeno iz dveh ali več togih delov, ki so med seboj zgibno povezani; prostori za potnike vsakega dela so med seboj povezani tako, da lahko potniki prehajajo iz enega v drug del; togi deli so trajno povezani tako, da se lahko ločijo samo z napravami, ki se običajno dobijo v delavnicah.

| 2.10 | „Prostori za potnike“ pomenijo prostore, ki so namenjeni uporabi potnikov, razen prostora za stacionarne naprave, kot so na primer bari, kuhinje ali stranišča. |
| --- | --- |

2.10

„Prostori za potnike“ pomenijo prostore, ki so namenjeni uporabi potnikov, razen prostora za stacionarne naprave, kot so na primer bari, kuhinje ali stranišča.

| 2.11 | „Vozniški prostor“ pomeni prostor, namenjen izključno uporabi voznika, v katerem so vozniški sedež, volan, upravljalne naprave, instrumenti in druge naprave, potrebne za vožnjo vozila. |
| --- | --- |

2.11

„Vozniški prostor“ pomeni prostor, namenjen izključno uporabi voznika, v katerem so vozniški sedež, volan, upravljalne naprave, instrumenti in druge naprave, potrebne za vožnjo vozila.

| 2.12 | „Zadrževalni sistem“ pomeni napravo, ki potnika, voznika ali člana posadke med prevračanjem zadrži na sedežu. |
| --- | --- |

2.12

„Zadrževalni sistem“ pomeni napravo, ki potnika, voznika ali člana posadke med prevračanjem zadrži na sedežu.

| 2.13 | „Navpična vzdolžna srednja ravnina“ (NVSR) pomeni navpično ravnino, ki prečka sredino koloteka sprednje osi in koloteka zadnje osi. |
| --- | --- |

2.13

„Navpična vzdolžna srednja ravnina“ (NVSR) pomeni navpično ravnino, ki prečka sredino koloteka sprednje osi in koloteka zadnje osi.

| 2.14 | „Prostor za preživetje“ pomeni zavarovan prostor v prostorih za potnike, posadko in voznika, v katerem se v primeru nesreče s prevračanjem zagotovijo boljše možnosti preživetja potnikov, voznika in posadke. |
| --- | --- |

2.14

„Prostor za preživetje“ pomeni zavarovan prostor v prostorih za potnike, posadko in voznika, v katerem se v primeru nesreče s prevračanjem zagotovijo boljše možnosti preživetja potnikov, voznika in posadke.

| 2.15 | „Masa neobremenjenega vozila“ (Mk) pomeni maso vozila, pripravljenega na vožnjo, praznega in nenatovorjenega, vendar z dodatnimi 75 kg mase voznika, mase goriva, ki ustreza 90 odstotkom prostornine rezervoarja za gorivo, ki jih je določil proizvajalec, in masami hladilne tekočine, maziv, orodja in rezervnega kolesa, če obstajajo. |
| --- | --- |

2.15

„Masa neobremenjenega vozila“ (Mk) pomeni maso vozila, pripravljenega na vožnjo, praznega in nenatovorjenega, vendar z dodatnimi 75 kg mase voznika, mase goriva, ki ustreza 90 odstotkom prostornine rezervoarja za gorivo, ki jih je določil proizvajalec, in masami hladilne tekočine, maziv, orodja in rezervnega kolesa, če obstajajo.

| 2.16 | „Skupna masa potnikov“ (Mm) pomeni skupno maso vseh potnikov in posadke, ki sedijo na sedežih, opremljenih z zadrževalnimi sistemi. |
| --- | --- |

2.16

„Skupna masa potnikov“ (Mm) pomeni skupno maso vseh potnikov in posadke, ki sedijo na sedežih, opremljenih z zadrževalnimi sistemi.

| 2.17 | „Skupna efektivna masa vozila“ (Mt) pomeni maso neobremenjenega vozila (Mk), skupaj z deležem (k = 0,5) skupne mase potnikov (Mm), ki naj bi bila togo pritrjena na vozilo. |
| --- | --- |

2.17

„Skupna efektivna masa vozila“ (Mt) pomeni maso neobremenjenega vozila (Mk), skupaj z deležem (k = 0,5) skupne mase potnikov (Mm), ki naj bi bila togo pritrjena na vozilo.

| 2.18 | „Masa posameznega potnika“ (Mmi) pomeni maso posameznega potnika. Vrednost te mase je 68 kg. |
| --- | --- |

2.18

„Masa posameznega potnika“ (Mmi) pomeni maso posameznega potnika. Vrednost te mase je 68 kg.

| 2.19 | „Referenčna energija“ (ER) pomeni potencialno energijo tipa vozila v postopku homologacije, izmerjeno glede na spodnjo vodoravno raven jarka v začetnem nestabilnem položaju postopka prevračanja. |
| --- | --- |

2.19

„Referenčna energija“ (ER) pomeni potencialno energijo tipa vozila v postopku homologacije, izmerjeno glede na spodnjo vodoravno raven jarka v začetnem nestabilnem položaju postopka prevračanja.

| 2.20 | „Preskus s prevračanjem na celotnem vozilu“ pomeni preskus na celotnem, popolnem vozilu, da se dokaže zahtevana trdnost nadgradnje. |
| --- | --- |

2.20

„Preskus s prevračanjem na celotnem vozilu“ pomeni preskus na celotnem, popolnem vozilu, da se dokaže zahtevana trdnost nadgradnje.

| 2.21 | „Nagibna delovna miza“ pomeni tehnično napravo, razporeditev nagibne ploščadi, jarka in betonske talne površine, ki se uporablja za preskus s prevračanjem celotnega vozila ali delov nadgradnje. |
| --- | --- |

2.21

„Nagibna delovna miza“ pomeni tehnično napravo, razporeditev nagibne ploščadi, jarka in betonske talne površine, ki se uporablja za preskus s prevračanjem celotnega vozila ali delov nadgradnje.

| 2.22 | „Nagibna ploščad“ pomeni togo ploskev, ki jo je mogoče vrteti okrog vodoravne osi, da se nagne celotno vozilo ali del nadgradnje. |
| --- | --- |

2.22

„Nagibna ploščad“ pomeni togo ploskev, ki jo je mogoče vrteti okrog vodoravne osi, da se nagne celotno vozilo ali del nadgradnje.

| 2.23 | „Karoserija“ pomeni celotno konstrukcijo vozila, pripravljenega na vožnjo, vključno z vsemi konstrukcijskimi elementi, ki sestavljajo prostore za potnike, vozniški prostor, prostor za prtljago ter prostore za mehanske enote in sestavne dele. |
| --- | --- |

2.23

„Karoserija“ pomeni celotno konstrukcijo vozila, pripravljenega na vožnjo, vključno z vsemi konstrukcijskimi elementi, ki sestavljajo prostore za potnike, vozniški prostor, prostor za prtljago ter prostore za mehanske enote in sestavne dele.

| 2.24 | „Nadgradnja“ pomeni nosilne sestavne dele karoserije, kot jih je opredelil proizvajalec, ki vključujejo tiste skladne dele in elemente, ki prispevajo k trdnosti in sposobnosti absorpcije energije karoserije ter ščitijo prostor za preživetje med preskusom s prevračanjem. |
| --- | --- |

2.24

„Nadgradnja“ pomeni nosilne sestavne dele karoserije, kot jih je opredelil proizvajalec, ki vključujejo tiste skladne dele in elemente, ki prispevajo k trdnosti in sposobnosti absorpcije energije karoserije ter ščitijo prostor za preživetje med preskusom s prevračanjem.

| 2.25 | „Odprtina“ pomeni konstrukcijski del nadgradnje, ki oblikuje zaprto zanko med dvema ravninama, ki sta pravokotni na navpično vzdolžno srednjo ravnino vozila. Odprtina vsebuje en okenski (ali vratni) stebriček na vsaki strani vozila ter elemente stranske stene, del strešne konstrukcije, talni del in talno konstrukcijo. |
| --- | --- |

2.25

„Odprtina“ pomeni konstrukcijski del nadgradnje, ki oblikuje zaprto zanko med dvema ravninama, ki sta pravokotni na navpično vzdolžno srednjo ravnino vozila. Odprtina vsebuje en okenski (ali vratni) stebriček na vsaki strani vozila ter elemente stranske stene, del strešne konstrukcije, talni del in talno konstrukcijo.

| 2.26 | „Del nadgradnje“ pomeni konstrukcijsko enoto, ki predstavlja en del nadgradnje za namene homologacijskega preskusa. Del nadgradnje vsebuje najmanj dve odprtini, povezani z ustreznimi spojnimi elementi (bočne, strešne in talne konstrukcije). |
| --- | --- |

2.26

„Del nadgradnje“ pomeni konstrukcijsko enoto, ki predstavlja en del nadgradnje za namene homologacijskega preskusa. Del nadgradnje vsebuje najmanj dve odprtini, povezani z ustreznimi spojnimi elementi (bočne, strešne in talne konstrukcije).

| 2.27 | „Originalni del nadgradnje“ pomeni del nadgradnje, sestavljen iz dveh ali več odprtin popolnoma enake oblike in z relativno lego kot v dejanskem vozilu. Tudi vsi spojni elementi med odprtinami so razporejeni popolnoma enako kot v dejanskem vozilu. |
| --- | --- |

2.27

„Originalni del nadgradnje“ pomeni del nadgradnje, sestavljen iz dveh ali več odprtin popolnoma enake oblike in z relativno lego kot v dejanskem vozilu. Tudi vsi spojni elementi med odprtinami so razporejeni popolnoma enako kot v dejanskem vozilu.

| 2.28 | „Umetni del nadgradnje“ pomeni del nadgradnje, zgrajen iz dveh ali več odprtin, vendar ne v enaki legi niti v enaki medsebojni razdalji kot v dejanskem vozilu. Ni treba, da so spojni elementi med temi odprtinami popolnoma enaki dejanski konstrukciji karoserije, morajo pa biti konstrukcijsko enakovredni. |
| --- | --- |

2.28

„Umetni del nadgradnje“ pomeni del nadgradnje, zgrajen iz dveh ali več odprtin, vendar ne v enaki legi niti v enaki medsebojni razdalji kot v dejanskem vozilu. Ni treba, da so spojni elementi med temi odprtinami popolnoma enaki dejanski konstrukciji karoserije, morajo pa biti konstrukcijsko enakovredni.

| 2.29 | „Togi del“ pomeni konstrukcijski del ali element brez večje deformacije ali absorpcije energije med preskusom s prevračanjem. |
| --- | --- |

2.29

„Togi del“ pomeni konstrukcijski del ali element brez večje deformacije ali absorpcije energije med preskusom s prevračanjem.

| 2.30 | „Plastično območje“ (PO) pomeni poseben, geometrijsko omejen del nadgradnje, v katerem se zaradi dinamičnih sil udarca:






  — | koncentrirajo plastične deformacije večjega obsega, |
| --- | --- | --- |

2.30

„Plastično območje“ (PO) pomeni poseben, geometrijsko omejen del nadgradnje, v katerem se zaradi dinamičnih sil udarca:

—

koncentrirajo plastične deformacije večjega obsega,

| — | pojavlja bistveno izkrivljanje originalne oblike (presek, dolžina ali druga geometrija), |
| --- | --- |

—

pojavlja bistveno izkrivljanje originalne oblike (presek, dolžina ali druga geometrija),

| — | pojavi izguba stabilnosti kot rezultat lokalnega uklona, |
| --- | --- |

—

pojavi izguba stabilnosti kot rezultat lokalnega uklona,

| — | absorbira kinetična energija zaradi deformacije. |
| --- | --- |

—

absorbira kinetična energija zaradi deformacije.

| 2.31 | „Plastični zgib“ (PZ) pomeni enostavno plastično območje, oblikovano na elementu, podobnem drogu (enojna cev, okenski stebriček itd.). |
| --- | --- |

2.31

„Plastični zgib“ (PZ) pomeni enostavno plastično območje, oblikovano na elementu, podobnem drogu (enojna cev, okenski stebriček itd.).

| 2.32 | „Vratno krilo“ pomeni vzdolžni konstrukcijski del karoserije nad stranskimi okni, vključno z upognjenim prehodnim delom do strešnih konstrukcij. V preskusu s prevračanjem vratno krilo (pri dvonivojskem avtobusu vratno krilo zgornjega nivoja) najprej udari ob tla. |
| --- | --- |

2.32

„Vratno krilo“ pomeni vzdolžni konstrukcijski del karoserije nad stranskimi okni, vključno z upognjenim prehodnim delom do strešnih konstrukcij. V preskusu s prevračanjem vratno krilo (pri dvonivojskem avtobusu vratno krilo zgornjega nivoja) najprej udari ob tla.

| 2.33 | „Bočna prečka“ pomeni vzdolžni konstrukcijski del karoserije pod stranskimi okni. V preskusu s prevračanjem je lahko bočna prečka (pri dvonivojskem avtobusu bočna prečka zgornjega nivoja) drugi predel, ki se po začetni deformaciji preseka vozila dotakne tal. |
| --- | --- |

2.33

„Bočna prečka“ pomeni vzdolžni konstrukcijski del karoserije pod stranskimi okni. V preskusu s prevračanjem je lahko bočna prečka (pri dvonivojskem avtobusu bočna prečka zgornjega nivoja) drugi predel, ki se po začetni deformaciji preseka vozila dotakne tal.

3.   VLOGA ZA HOMOLOGACIJO

| 3.1 | Vlogo za homologacijo tipa vozila glede na trdnost nadgradnje predloži upravnemu organu proizvajalec vozila ali njegov ustrezno pooblaščeni zastopnik. |
| --- | --- |

3.1

Vlogo za homologacijo tipa vozila glede na trdnost nadgradnje predloži upravnemu organu proizvajalec vozila ali njegov ustrezno pooblaščeni zastopnik.

| 3.2 | Vlogi se priložijo naslednji dokumenti v treh izvodih in z naslednjimi podatki:






  3.2.1 | Glavni identifikacijski podatki in parametri tipa vozila ali skupine tipov vozil.






  3.2.1.1 | Splošni tlorisi tipa vozila, njegove karoserije in notranje razporeditve z glavnimi dimenzijami. Sedeži z zadrževalnimi sistemi so jasno označeni, njihovi položaji v vozilu pa natančno dimenzionirani. |
| --- | --- | --- | --- |

3.2

Vlogi se priložijo naslednji dokumenti v treh izvodih in z naslednjimi podatki:

3.2.1

Glavni identifikacijski podatki in parametri tipa vozila ali skupine tipov vozil.

3.2.1.1

Splošni tlorisi tipa vozila, njegove karoserije in notranje razporeditve z glavnimi dimenzijami. Sedeži z zadrževalnimi sistemi so jasno označeni, njihovi položaji v vozilu pa natančno dimenzionirani.

| 3.2.1.2 | Masa neobremenjenega vozila in pripadajoče osne obremenitve: |
| --- | --- |

3.2.1.2

Masa neobremenjenega vozila in pripadajoče osne obremenitve:

| 3.2.1.3 | Točna lega težišča neobremenjenega vozila, skupaj s poročilom o merjenju. Za določitev lege težišča se uporabljajo metode merjenja in izračunavanja, opisane v Prilogi 3. |
| --- | --- |

3.2.1.3

Točna lega težišča neobremenjenega vozila, skupaj s poročilom o merjenju. Za določitev lege težišča se uporabljajo metode merjenja in izračunavanja, opisane v Prilogi 3.

| 3.2.1.4 | Skupna efektivna masa vozila in pripadajoče osne obremenitve. |
| --- | --- |

3.2.1.4

Skupna efektivna masa vozila in pripadajoče osne obremenitve.

| 3.2.1.5 | Točna lega težišča skupne efektivne mase vozila, skupaj s poročilom o meritvah. Za določitev lege težišča se uporabljajo metode merjenja in izračunavanja, opisane v Prilogi 3. |
| --- | --- |

3.2.1.5

Točna lega težišča skupne efektivne mase vozila, skupaj s poročilom o meritvah. Za določitev lege težišča se uporabljajo metode merjenja in izračunavanja, opisane v Prilogi 3.

| 3.2.2 | Vsi podatki in informacije, ki so potrebni za ovrednotenje meril najslabšega primera v skupini tipov vozil:






  3.2.2.1 | Vrednost referenčne energije (ER), ki je zmnožek mase vozila (M), gravitacijske konstante (g) in višine (h1) težišča vozila v njegovem položaju nestabilnega ravnotežja na začetku preskusa s prevračanjem (glej sliko 3)

  kjer je:







  M | = | Mk masa neobremenjenega tipa vozila brez zadrževalnega sistema ali
  Mt, skupna efektivna masa vozila pri vgrajenih zadrževalnih sistemih, in |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Mt | = | Mk + k · Mm, kjer je k = 0,5 in je Mm skupna masa zadržanih potnikov (glej odstavek 2.16) |
| h0 | = | višina (v metrih) težišča vozila za izbrano vrednost mase (M) |
| t | = | pravokotna razdalja (v metrih) težišča vozila od njegove vzdolžne navpične srednje ravnine |
| B | = | pravokotna razdalja (v metrih) vzdolžne navpične srednje ravnine vozila do osi vrtenja v preskusu s prevračanjem |
| g | = | gravitacijska konstanta |
| h1 | = | višina (v metrih) težišča vozila v njegovem začetnem, nestabilnem položaju glede na vodoravno spodnjo raven jarka |

3.2.2

Vsi podatki in informacije, ki so potrebni za ovrednotenje meril najslabšega primera v skupini tipov vozil:

3.2.2.1

Vrednost referenčne energije (ER), ki je zmnožek mase vozila (M), gravitacijske konstante (g) in višine (h1) težišča vozila v njegovem položaju nestabilnega ravnotežja na začetku preskusa s prevračanjem (glej sliko 3)

kjer je:

M

=

Mk masa neobremenjenega tipa vozila brez zadrževalnega sistema ali

Mt, skupna efektivna masa vozila pri vgrajenih zadrževalnih sistemih, in

Mt

=

Mk + k · Mm, kjer je k = 0,5 in je Mm skupna masa zadržanih potnikov (glej odstavek 2.16)

h0

=

višina (v metrih) težišča vozila za izbrano vrednost mase (M)

t

=

pravokotna razdalja (v metrih) težišča vozila od njegove vzdolžne navpične srednje ravnine

B

=

pravokotna razdalja (v metrih) vzdolžne navpične srednje ravnine vozila do osi vrtenja v preskusu s prevračanjem

g

=

gravitacijska konstanta

h1

=

višina (v metrih) težišča vozila v njegovem začetnem, nestabilnem položaju glede na vodoravno spodnjo raven jarka

| 3.2.2.2 | Risbe in podroben opis nadgradnje tipa vozila ali skupine tipov vozil v skladu s Prilogo 4. |
| --- | --- |

3.2.2.2

Risbe in podroben opis nadgradnje tipa vozila ali skupine tipov vozil v skladu s Prilogo 4.

| 3.2.2.3 | Podrobne risbe prostora za preživetje v skladu z odstavkom 5.2 za vsak tip vozila, ki je v postopku homologacije. |
| --- | --- |

3.2.2.3

Podrobne risbe prostora za preživetje v skladu z odstavkom 5.2 za vsak tip vozila, ki je v postopku homologacije.

| 3.2.3 | Nadaljnja podrobna dokumentacija, parametri, podatki glede na metodo homologacijskega preskusa, ki jo izbere proizvajalec, kot je podrobneje opisano v prilogah 5, 6, 7, 8 in 9. |
| --- | --- |

3.2.3

Nadaljnja podrobna dokumentacija, parametri, podatki glede na metodo homologacijskega preskusa, ki jo izbere proizvajalec, kot je podrobneje opisano v prilogah 5, 6, 7, 8 in 9.

| 3.2.4 | Pri zgibnem vozilu se vse informacije navedejo posebej za vsak del tipa vozila, razen za odstavek 3.2.1.1, ki se nanaša na celotno vozilo. |
| --- | --- |

3.2.4

Pri zgibnem vozilu se vse informacije navedejo posebej za vsak del tipa vozila, razen za odstavek 3.2.1.1, ki se nanaša na celotno vozilo.

| 3.3 | Na zahtevo tehnične službe se celotno vozilo (ali eno vozilo iz vsakega tipa vozila, če se homologacija zahteva za skupino tipov vozil) predloži v pregled njegove mase neobremenjenega vozila, osnih obremenitev, lege težišča ter vseh drugih podatkov in informacij, ki se nanašajo na trdnost nadgradnje. |
| --- | --- |

3.3

Na zahtevo tehnične službe se celotno vozilo (ali eno vozilo iz vsakega tipa vozila, če se homologacija zahteva za skupino tipov vozil) predloži v pregled njegove mase neobremenjenega vozila, osnih obremenitev, lege težišča ter vseh drugih podatkov in informacij, ki se nanašajo na trdnost nadgradnje.

| 3.4 | Glede na metodo homologacijskega preskusa, ki jo izbere proizvajalec, se na zahtevo tehnične službe predložijo ustrezni vzorci. Razporeditev in število teh vzorcev sta dogovorjena s tehnično službo. Pri vzorcih, ki so bili predhodno testirani, se predložijo poročila o preskusu. |
| --- | --- |

3.4

Glede na metodo homologacijskega preskusa, ki jo izbere proizvajalec, se na zahtevo tehnične službe predložijo ustrezni vzorci. Razporeditev in število teh vzorcev sta dogovorjena s tehnično službo. Pri vzorcih, ki so bili predhodno testirani, se predložijo poročila o preskusu.

4.   HOMOLOGACIJA

| 4.1 | Če tip vozila ali skupina tipov vozil, predložena v homologacijo v skladu s tem pravilnikom, izpolnjuje pogoje iz spodnjega odstavka 5, se podeli homologacija za ta tip vozila. |
| --- | --- |

4.1

Če tip vozila ali skupina tipov vozil, predložena v homologacijo v skladu s tem pravilnikom, izpolnjuje pogoje iz spodnjega odstavka 5, se podeli homologacija za ta tip vozila.

| 4.2 | Vsakemu homologiranemu tipu vozila se dodeli homologacijska številka. Prvi dve števki (zdaj 02, ki ustrezata spremembam 02) navajata spremembe, vključno z zadnjimi večjimi tehničnimi spremembami Pravilnika ob izdaji homologacije. Ista pogodbenica ne sme dodeliti iste številke drugemu tipu vozila. |
| --- | --- |

4.2

Vsakemu homologiranemu tipu vozila se dodeli homologacijska številka. Prvi dve števki (zdaj 02, ki ustrezata spremembam 02) navajata spremembe, vključno z zadnjimi večjimi tehničnimi spremembami Pravilnika ob izdaji homologacije. Ista pogodbenica ne sme dodeliti iste številke drugemu tipu vozila.

| 4.3 | Obvestilo o podelitvi, zavrnitvi ali razširitvi homologacije tipa vozila se v skladu s tem pravilnikom predloži pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, v obliki Obvestila o homologaciji (glej Prilogo 1) ter risb in diagramov, ki jih zagotovi vlagatelj, v formatu, dogovorjenem med proizvajalcem in tehnično službo. Papirna dokumentacija se zloži v format A4 (210 mm × 297 mm). |
| --- | --- |

4.3

Obvestilo o podelitvi, zavrnitvi ali razširitvi homologacije tipa vozila se v skladu s tem pravilnikom predloži pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, v obliki Obvestila o homologaciji (glej Prilogo 1) ter risb in diagramov, ki jih zagotovi vlagatelj, v formatu, dogovorjenem med proizvajalcem in tehnično službo. Papirna dokumentacija se zloži v format A4 (210 mm × 297 mm).

| 4.4 | Na vsako vozilo, ki je v skladu s homologiranim tipom vozila na podlagi tega pravilnika, se na vidno mesto, navedeno v certifikatu o homologaciji, pritrdi mednarodna homologacijska oznaka, ki je sestavljena iz:






  4.4.1 | kroga, ki obkroža črko „E“, sledi ji številčna oznaka države, ki je podelila homologacijo (2); |
| --- | --- | --- |

4.4

Na vsako vozilo, ki je v skladu s homologiranim tipom vozila na podlagi tega pravilnika, se na vidno mesto, navedeno v certifikatu o homologaciji, pritrdi mednarodna homologacijska oznaka, ki je sestavljena iz:

4.4.1

kroga, ki obkroža črko „E“, sledi ji številčna oznaka države, ki je podelila homologacijo (2);

| 4.4.2 | številke tega pravilnika, ki ji sledijo črka „R“, pomišljaja in številke homologacije na desni strani kroga, določenega v odstavku 4.4.1. |
| --- | --- |

4.4.2

številke tega pravilnika, ki ji sledijo črka „R“, pomišljaja in številke homologacije na desni strani kroga, določenega v odstavku 4.4.1.

| 4.5 | Homologacijska oznaka je jasno čitljiva in neizbrisna. |
| --- | --- |

4.5

Homologacijska oznaka je jasno čitljiva in neizbrisna.

| 4.6 | Homologacijska oznaka je nameščena blizu napisne ploščice vozila, ki jo pritrdi proizvajalec, ali na njej. |
| --- | --- |

4.6

Homologacijska oznaka je nameščena blizu napisne ploščice vozila, ki jo pritrdi proizvajalec, ali na njej.

| 4.7 | Priloga 2 k temu pravilniku prikazuje primere homologacijske oznake. |
| --- | --- |

4.7

Priloga 2 k temu pravilniku prikazuje primere homologacijske oznake.

5.   SPLOŠNE SPECIFIKACIJE IN ZAHTEVE

5.1   Zahteve

Nadgradnja vozila ima zadostno trdnost za zagotovitev, da je prostor za potnike med preskusom s prevračanjem na celotnem vozilu in po njem nepoškodovan. To pomeni:

| 5.1.1 | Noben del vozila, ki je na začetku preskusa izven prostora za preživetje (npr. stebrički, varnostni obroči, prtljažniki), med preskusom ne vdre v prostor za preživetje. Pri ocenjevanju vdora v prostor za preživetje se ne upoštevajo vsi konstrukcijski deli, ki so prvotno v prostoru za preživetje (npr. navpični ročaji, pregrade, kuhinje, stranišča). |
| --- | --- |

5.1.1

Noben del vozila, ki je na začetku preskusa izven prostora za preživetje (npr. stebrički, varnostni obroči, prtljažniki), med preskusom ne vdre v prostor za preživetje. Pri ocenjevanju vdora v prostor za preživetje se ne upoštevajo vsi konstrukcijski deli, ki so prvotno v prostoru za preživetje (npr. navpični ročaji, pregrade, kuhinje, stranišča).

| 5.1.2 | Noben del prostora za preživetje ne štrli iz obrisa deformirane konstrukcije. Obris deformirane konstrukcije se določi zaporedno, med vsakim sosednjim okenskim in/ali vratnim stebričkom. Med dvema deformiranima stebričkoma je obris teoretična površina, določena z ravnimi črtami, ki povezujejo točke notranjega obrisa stebričkov, ki so bili pred preskusom s prevračanjem na isti višini nad ravnino poda (glej sliko 1). |
| --- | --- |

5.1.2

Noben del prostora za preživetje ne štrli iz obrisa deformirane konstrukcije. Obris deformirane konstrukcije se določi zaporedno, med vsakim sosednjim okenskim in/ali vratnim stebričkom. Med dvema deformiranima stebričkoma je obris teoretična površina, določena z ravnimi črtami, ki povezujejo točke notranjega obrisa stebričkov, ki so bili pred preskusom s prevračanjem na isti višini nad ravnino poda (glej sliko 1).

Slika 1

Specifikacije obrisa deformirane konstrukcije

Image

5.2   Prostor za preživetje

Razpon prostora za preživetje vozila se določi z oblikovanjem navpične prečne ravnine znotraj vozila z robom, opisanim na slikah 2(a) in 2(c), in s premikom te ravnine po dolžini vozila (glej sliko 2(b)) na naslednji način:

| 5.2.1 | Točka SR se nahaja na naslonjalu vsakega zunanjega naprej ali nazaj obrnjenega sedeža (ali predvidenega položaja sedeža), 500 mm nad tlemi pod sedežem, 150 mm od notranje površine stranske stene. Okrovi koles in druge spremembe višine tal se ne upoštevajo. Te dimenzije se uporabljajo tudi v primeru navznoter obrnjenih sedežev na njihovih srednjih ravninah. |
| --- | --- |

5.2.1

Točka SR se nahaja na naslonjalu vsakega zunanjega naprej ali nazaj obrnjenega sedeža (ali predvidenega položaja sedeža), 500 mm nad tlemi pod sedežem, 150 mm od notranje površine stranske stene. Okrovi koles in druge spremembe višine tal se ne upoštevajo. Te dimenzije se uporabljajo tudi v primeru navznoter obrnjenih sedežev na njihovih srednjih ravninah.

| 5.2.2 | Če obe strani vozila nista simetrični glede na talno razporeditev in je zato višina točk SR različna, se za vzdolžno navpično srednjo ravnino (glej sliko 2(c)) upošteva dolžina koraka med obema talnima črtama prostora za preživetje. |
| --- | --- |

5.2.2

Če obe strani vozila nista simetrični glede na talno razporeditev in je zato višina točk SR različna, se za vzdolžno navpično srednjo ravnino (glej sliko 2(c)) upošteva dolžina koraka med obema talnima črtama prostora za preživetje.

| 5.2.3 | Najbolj nazaj pomaknjen položaj prostora za preživetje je navpična ravnina 200 mm za točko SR zunanjega najbolj nazaj pomaknjenega sedeža ali notranja stran zadnje stene vozila, če je to manj kot 200 mm za točko SR.
  Skrajni sprednji položaj prostora za preživetje je navpična ravnina 600 mm pred točko SR najbolj naprej pomaknjenega sedeža (potnika, posadke ali voznika) v vozilu, nastavljenega na povsem sprednji položaj.
  Če najbolj nazaj pomaknjeni in najbolj naprej pomaknjeni sedež nista na istih prečnih ravninah, bo dolžina prostora za preživetje na obeh straneh različna. |
| --- | --- |

5.2.3

Najbolj nazaj pomaknjen položaj prostora za preživetje je navpična ravnina 200 mm za točko SR zunanjega najbolj nazaj pomaknjenega sedeža ali notranja stran zadnje stene vozila, če je to manj kot 200 mm za točko SR.

Skrajni sprednji položaj prostora za preživetje je navpična ravnina 600 mm pred točko SR najbolj naprej pomaknjenega sedeža (potnika, posadke ali voznika) v vozilu, nastavljenega na povsem sprednji položaj.

Če najbolj nazaj pomaknjeni in najbolj naprej pomaknjeni sedež nista na istih prečnih ravninah, bo dolžina prostora za preživetje na obeh straneh različna.

| 5.2.4 | Prostor za preživetje je v prostoru(-ih) za potnike, posadko in voznika med skrajno zadnjo in skrajno sprednjo ravnino nepretrgan in je določen s premikanjem določene navpične prečne ravnine po dolžini vozila po ravnih črtah skozi točke SR na obeh straneh vozila. Za najbolj nazaj pomaknjenim sedežem in pred najbolj naprej pomaknjenim sedežem so ravne črte točke Sr vodoravne. |
| --- | --- |

5.2.4

Prostor za preživetje je v prostoru(-ih) za potnike, posadko in voznika med skrajno zadnjo in skrajno sprednjo ravnino nepretrgan in je določen s premikanjem določene navpične prečne ravnine po dolžini vozila po ravnih črtah skozi točke SR na obeh straneh vozila. Za najbolj nazaj pomaknjenim sedežem in pred najbolj naprej pomaknjenim sedežem so ravne črte točke Sr vodoravne.

| 5.2.5 | Proizvajalec lahko določi večji prostor za preživetje, kot je zahtevano za določeno razporeditev sedežev za simulacijo najslabšega primera v skupini tipov vozil, da se upošteva nadaljnji razvoj projektiranja. |
| --- | --- |

5.2.5

Proizvajalec lahko določi večji prostor za preživetje, kot je zahtevano za določeno razporeditev sedežev za simulacijo najslabšega primera v skupini tipov vozil, da se upošteva nadaljnji razvoj projektiranja.

Slika 2

Specifikacija prostora za preživetje

prečna prereza (a) in (c)

Image

vzdolžni prerez (b)

Image

5.3   Specifikacija preskusa s prevračanjem na celotnem vozilu kot osnovna homologacijska metoda

Preskus s prevračanjem je preskus stranskega nagibanja (glej sliko 3), opredeljen, kot sledi:

| 5.3.1 | Celotno vozilo stoji na nagibni ploščadi z blokiranim vzmetenjem in se počasi nagiba k svojemu položaju nestabilnega ravnotežja. Če tip vozila ni opremljen z zadrževalnimi sistemi, se preskusi pri masi neobremenjenega vozila. Če je tip vozila opremljen z zadrževalnimi sistemi, se preskusi pri skupni efektivni masi vozila. |
| --- | --- |

5.3.1

Celotno vozilo stoji na nagibni ploščadi z blokiranim vzmetenjem in se počasi nagiba k svojemu položaju nestabilnega ravnotežja. Če tip vozila ni opremljen z zadrževalnimi sistemi, se preskusi pri masi neobremenjenega vozila. Če je tip vozila opremljen z zadrževalnimi sistemi, se preskusi pri skupni efektivni masi vozila.

| 5.3.2 | Preskus s prevračanjem se začne v tem nestabilnem položaju vozila z nično kotno hitrostjo, os vrtenja pa poteka skozi kontaktne točke koles in tal. V tem trenutku vozilo označuje referenčna energija ER (glej odstavek 3.2.2.1 in sliko 3). |
| --- | --- |

5.3.2

Preskus s prevračanjem se začne v tem nestabilnem položaju vozila z nično kotno hitrostjo, os vrtenja pa poteka skozi kontaktne točke koles in tal. V tem trenutku vozilo označuje referenčna energija ER (glej odstavek 3.2.2.1 in sliko 3).

| 5.3.3 | Vozilo se prevrne v jarek na vodoravni, suhi in gladki betonski talni površini z nazivno globino 800 mm. |
| --- | --- |

5.3.3

Vozilo se prevrne v jarek na vodoravni, suhi in gladki betonski talni površini z nazivno globino 800 mm.

| 5.3.4 | Podrobne tehnične specifikacije preskusa s prevračanjem na celotnem vozilu kot osnovni homologacijski preskus so navedene v Prilogi 5. |
| --- | --- |

5.3.4

Podrobne tehnične specifikacije preskusa s prevračanjem na celotnem vozilu kot osnovni homologacijski preskus so navedene v Prilogi 5.

Slika 3

Specifikacija preskusa s prevračanjem na celotnem vozilu, ki prikazuje pot težišča preko začetnega položaja nestabilnega ravnotežja

Image

5.4   Specifikacije enakovrednega homologacijskega preskusa

Namesto preskusa s prevračanjem na celotnem vozilu se lahko po presoji proizvajalca izbere eno od naslednjih enakovrednih metod homologacijskih preskusov:

| 5.4.1 | Preskus s prevračanjem na delih nadgradnje, ki predstavljajo celotno vozilo, v skladu s specifikacijami iz Priloge 6. |
| --- | --- |

5.4.1

Preskus s prevračanjem na delih nadgradnje, ki predstavljajo celotno vozilo, v skladu s specifikacijami iz Priloge 6.

| 5.4.2 | Navidezno statični obremenitveni preskusi delov nadgradnje v skladu s specifikacijami iz Priloge 7. |
| --- | --- |

5.4.2

Navidezno statični obremenitveni preskusi delov nadgradnje v skladu s specifikacijami iz Priloge 7.

| 5.4.3 | Navidezno statični izračuni na podlagi rezultatov preskusov sestavnih delov v skladu s specifikacijami iz Priloge 8. |
| --- | --- |

5.4.3

Navidezno statični izračuni na podlagi rezultatov preskusov sestavnih delov v skladu s specifikacijami iz Priloge 8.

| 5.4.4 | Računalniška simulacija – z dinamičnimi izračuni – osnovnega preskusa s prevračanjem na celotnem vozilu v skladu s specifikacijami iz Priloge 9. |
| --- | --- |

5.4.4

Računalniška simulacija – z dinamičnimi izračuni – osnovnega preskusa s prevračanjem na celotnem vozilu v skladu s specifikacijami iz Priloge 9.

| 5.4.5 | Osnovo načelo je, da je treba enakovredno metodo homologacijskega preskusa izvesti na takšen način, da predstavlja osnovni preskus s prevračanjem, določen v Prilogi 5. Če enakovredna metoda homologacijskega preskusa, ki jo je izbral proizvajalec, ne more upoštevati nekaterih posebnih značilnosti ali konstrukcije vozila (npr. klimatske naprave na strehi, spremenjeno višino bočne prečke, spremenjeno višino strehe), lahko tehnična služba zahteva, da se na celotnem vozilu opravi preskus s prevračanjem, določen v Prilogi 5. |
| --- | --- |

5.4.5

Osnovo načelo je, da je treba enakovredno metodo homologacijskega preskusa izvesti na takšen način, da predstavlja osnovni preskus s prevračanjem, določen v Prilogi 5. Če enakovredna metoda homologacijskega preskusa, ki jo je izbral proizvajalec, ne more upoštevati nekaterih posebnih značilnosti ali konstrukcije vozila (npr. klimatske naprave na strehi, spremenjeno višino bočne prečke, spremenjeno višino strehe), lahko tehnična služba zahteva, da se na celotnem vozilu opravi preskus s prevračanjem, določen v Prilogi 5.

5.5   Preskušanje zgibnih vozil

Pri zgibnem vozilu je vsak togi del vozila v skladu s splošno zahtevo iz odstavka 5.1. Vsak togi del zgibnega vozila se lahko preskusi ločeno ali v kombinaciji, kot je opisano v odstavku 2.3 Priloge 5 ali v odstavku 2.6.7 Priloge 3.

5.6   Smer preskusa s prevračanjem

Preskus s prevračanjem se opravi na tisti strani vozila, ki je glede na prostor za preživetje nevarnejša. Odločitev sprejme tehnična služba na podlagi predloga proizvajalca ob upoštevanju vsaj naslednjega:

| 5.6.1 | stranske ekscentričnosti težišča in njenega učinka na referenčno energijo v nestabilnem začetnem položaju vozila, glej odstavek 3.2.2.1; |
| --- | --- |

5.6.1

stranske ekscentričnosti težišča in njenega učinka na referenčno energijo v nestabilnem začetnem položaju vozila, glej odstavek 3.2.2.1;

| 5.6.2 | asimetrije prostora za preživetje, glej odstavek 5.2.2; |
| --- | --- |

5.6.2

asimetrije prostora za preživetje, glej odstavek 5.2.2;

| 5.6.3 | različnih, asimetričnih konstrukcijskih značilnosti obeh strani vozila in podpore, ki jo dajejo pregrade in notranji predeli (npr. garderoba, stranišče, kuhinja). Slabše podprta stran se izbere kot smer preskusa s prevračanjem. |
| --- | --- |

5.6.3

različnih, asimetričnih konstrukcijskih značilnosti obeh strani vozila in podpore, ki jo dajejo pregrade in notranji predeli (npr. garderoba, stranišče, kuhinja). Slabše podprta stran se izbere kot smer preskusa s prevračanjem.

6.   SPREMEMBA IN RAZŠIRITEV HOMOLOGACIJE TIPA VOZILA

| 6.1 | Vsaka sprememba homologiranega tipa vozila se sporoči upravnemu organi, ki je podelil homologacijo tipa vozila. Upravni organ lahko potem:






  6.1.1 | meni, da spremembe verjetno ne bodo povzročile znatnih škodljivih učinkov in da spremenjen tip vozila v vsakem primeru še vedno izpolnjuje zahteve tega pravilnika in skupaj s homologiranim tipom vozila predstavlja del skupine tipov vozil; ali |
| --- | --- | --- |

6.1

Vsaka sprememba homologiranega tipa vozila se sporoči upravnemu organi, ki je podelil homologacijo tipa vozila. Upravni organ lahko potem:

6.1.1

meni, da spremembe verjetno ne bodo povzročile znatnih škodljivih učinkov in da spremenjen tip vozila v vsakem primeru še vedno izpolnjuje zahteve tega pravilnika in skupaj s homologiranim tipom vozila predstavlja del skupine tipov vozil; ali

| 6.1.2 | od tehnične službe, ki izvaja preskuse, zahteva nadaljnje poročilo o preskusu kot dokaz, da vozilo še vedno izpolnjuje zahteve tega pravilnika in skupaj s homologiranim tipom vozila predstavlja del družine tipov vozil; ali |
| --- | --- |

6.1.2

od tehnične službe, ki izvaja preskuse, zahteva nadaljnje poročilo o preskusu kot dokaz, da vozilo še vedno izpolnjuje zahteve tega pravilnika in skupaj s homologiranim tipom vozila predstavlja del družine tipov vozil; ali

| 6.1.3 | zavrne razširitev homologacije in zahteva izvedbo novega postopka homologacije. |
| --- | --- |

6.1.3

zavrne razširitev homologacije in zahteva izvedbo novega postopka homologacije.

| 6.2 | Odločitve upravnega organa in tehnične službe temeljijo na trojnih merilih najslabšega primera:






  6.2.1 | konstrukcijsko merilo pomeni, ali je nadgradnja spremenjena ali ne (glej Prilogo 4). Če ni spremembe, je nova nadgradnja močnejša, kar je ugodno; |
| --- | --- | --- |

6.2

Odločitve upravnega organa in tehnične službe temeljijo na trojnih merilih najslabšega primera:

6.2.1

konstrukcijsko merilo pomeni, ali je nadgradnja spremenjena ali ne (glej Prilogo 4). Če ni spremembe, je nova nadgradnja močnejša, kar je ugodno;

| 6.2.2 | energijsko merilo pomeni, ali je referenčna energija spremenjena ali ne. Če ima nov tip vozila enako ali manjšo referenčno energijo kot homologiran tip, je to ugodno; |
| --- | --- |

6.2.2

energijsko merilo pomeni, ali je referenčna energija spremenjena ali ne. Če ima nov tip vozila enako ali manjšo referenčno energijo kot homologiran tip, je to ugodno;

| 6.2.3 | merilo prostora za preživetje temelji na obsegu površine prostora za preživetje. Če je prostor za preživetje novega tipa vozila povsod znotraj homologiranega primera prostora za preživetje, je to ugodno. |
| --- | --- |

6.2.3

merilo prostora za preživetje temelji na obsegu površine prostora za preživetje. Če je prostor za preživetje novega tipa vozila povsod znotraj homologiranega primera prostora za preživetje, je to ugodno.

| 6.3 | Če so vsa tri merila, opisana v odstavku 6.2, ugodno spremenjena, se razširitev homologacije podeli brez nadaljnjega preverjanja.
  Če so vsi trije odgovori neugodni, se zahteva nov postopek homologacije.
  Če so odgovori mešani, se zahteva nadaljnje preverjanje (na primer preskusi, izračun, konstrukcijska analiza). Ta preverjanja določi tehnična služba v sodelovanju s proizvajalcem. |
| --- | --- |

6.3

Če so vsa tri merila, opisana v odstavku 6.2, ugodno spremenjena, se razširitev homologacije podeli brez nadaljnjega preverjanja.

Če so vsi trije odgovori neugodni, se zahteva nov postopek homologacije.

Če so odgovori mešani, se zahteva nadaljnje preverjanje (na primer preskusi, izračun, konstrukcijska analiza). Ta preverjanja določi tehnična služba v sodelovanju s proizvajalcem.

| 6.4 | Potrditev homologacije z opisom sprememb ali zavrnitev homologacije se sporoči pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, po postopku, določenem v zgornjem odstavku 4.3. |
| --- | --- |

6.4

Potrditev homologacije z opisom sprememb ali zavrnitev homologacije se sporoči pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, po postopku, določenem v zgornjem odstavku 4.3.

| 6.5 | Upravni organ, ki izda razširitev homologacije, dodeli serijsko številko vsakemu obrazcu za sporočanje, sestavljenem za takšno razširitev. |
| --- | --- |

6.5

Upravni organ, ki izda razširitev homologacije, dodeli serijsko številko vsakemu obrazcu za sporočanje, sestavljenem za takšno razširitev.

7.   SKLADNOST PROIZVODNJE

| 7.1 | Skladnost proizvodnih postopkov je v skladu z Dodatkom 2 k Sporazumu (E/ECE/324 – E/ECE/TRANS/505/Rev.2) v naslednjih zahtevah. |
| --- | --- |

7.1

Skladnost proizvodnih postopkov je v skladu z Dodatkom 2 k Sporazumu (E/ECE/324 – E/ECE/TRANS/505/Rev.2) v naslednjih zahtevah.

| 7.2 | Vozila, homologirana v skladu s tem pravilnikom, se izdelajo tako, da izpolnjujejo zahteve iz zgornjega odstavka 5, da so skladna s homologiranim tipom. Preverijo se samo tisti elementi, ki jih je proizvajalec določil kot del nadgradnje. |
| --- | --- |

7.2

Vozila, homologirana v skladu s tem pravilnikom, se izdelajo tako, da izpolnjujejo zahteve iz zgornjega odstavka 5, da so skladna s homologiranim tipom. Preverijo se samo tisti elementi, ki jih je proizvajalec določil kot del nadgradnje.

| 7.3 | Pregledi, ki jih odobri upravni organ, se običajno opravljajo enkrat na dve leti. Če se med enim od teh pregledov odkrije neskladnost, lahko upravni organ poveča pogostost pregledov za čimprejšnje ponovno doseganje skladnosti proizvodnje. |
| --- | --- |

7.3

Pregledi, ki jih odobri upravni organ, se običajno opravljajo enkrat na dve leti. Če se med enim od teh pregledov odkrije neskladnost, lahko upravni organ poveča pogostost pregledov za čimprejšnje ponovno doseganje skladnosti proizvodnje.

8.   KAZNI ZA NESKLADNOST PROIZVODNJE

| 8.1 | Homologacija, podeljena za tip vozila v skladu s tem pravilnikom, se lahko prekliče, če niso izpolnjene zahteve iz zgornjega odstavka 7. |
| --- | --- |

8.1

Homologacija, podeljena za tip vozila v skladu s tem pravilnikom, se lahko prekliče, če niso izpolnjene zahteve iz zgornjega odstavka 7.

| 8.2 | Če pogodbenica Sporazuma, ki uporablja ta pravilnik, prekliče homologacijo, ki jo je podelila, o tem nemudoma obvesti druge pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, z izvodom certifikata o homologaciji, na koncu katerega je s podpisom in datumom z velikimi črkami napisano „HOMOLOGACIJA PREKLICANA“. |
| --- | --- |

8.2

Če pogodbenica Sporazuma, ki uporablja ta pravilnik, prekliče homologacijo, ki jo je podelila, o tem nemudoma obvesti druge pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, z izvodom certifikata o homologaciji, na koncu katerega je s podpisom in datumom z velikimi črkami napisano „HOMOLOGACIJA PREKLICANA“.

9.   POPOLNO PRENEHANJE PROIZVODNJE

Če imetnik homologacije povsem preneha proizvajati tip vozila, homologiranega v skladu s tem pravilnikom, o tem obvesti upravni organ, ki je podelil homologacijo. Ko upravni organ prejme ustrezno sporočilo, o tem obvesti druge pogodbenice Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, z izvodom certifikata o homologaciji, na koncu katerega je s podpisom in datumom z velikimi črkami napisano „PRENEHANJE PROIZVODNJE“.

10.   PREHODNE DOLOČBE

| 10.1 | Od uradnega datuma veljavnosti sprememb 01 nobena pogodbenica, ki uporablja ta pravilnik, ne zavrne podelitve homologacije ECE v skladu s tem pravilnikom, kot je bil spremenjen s spremembami 01. |
| --- | --- |

10.1

Od uradnega datuma veljavnosti sprememb 01 nobena pogodbenica, ki uporablja ta pravilnik, ne zavrne podelitve homologacije ECE v skladu s tem pravilnikom, kot je bil spremenjen s spremembami 01.

| 10.2 | Po 60 mesecih od datuma veljavnosti pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, podelijo homologacije ECE za nove tipe vozil, kot je določeno v tem pravilniku, samo če je tip vozila, ki je v postopku homologacije, v skladu z zahtevami tega pravilnika, kot je bil spremenjen s spremembami 01. |
| --- | --- |

10.2

Po 60 mesecih od datuma veljavnosti pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, podelijo homologacije ECE za nove tipe vozil, kot je določeno v tem pravilniku, samo če je tip vozila, ki je v postopku homologacije, v skladu z zahtevami tega pravilnika, kot je bil spremenjen s spremembami 01.

| 10.3 | Pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, ne zavrnejo podelitve razširitve homologacije po predhodnih spremembah tega pravilnika. |
| --- | --- |

10.3

Pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, ne zavrnejo podelitve razširitve homologacije po predhodnih spremembah tega pravilnika.

| 10.4 | Homologacije ECE, podeljene po tem pravilniku v njegovi izvirni obliki manj kot 60 dni od datuma začetka veljavnosti, in vse razširitve takšnih homologacij veljajo za nedoločen čas na podlagi spodnjega odstavka 10.6. Če tip vozila, homologiran po predhodnih spremembah, izpolnjuje zahteve iz tega pravilnika, kot je bil spremenjen s spremembami 01, pogodbenica, ki je podelila homologacijo, o tem obvesti druge pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik. |
| --- | --- |

10.4

Homologacije ECE, podeljene po tem pravilniku v njegovi izvirni obliki manj kot 60 dni od datuma začetka veljavnosti, in vse razširitve takšnih homologacij veljajo za nedoločen čas na podlagi spodnjega odstavka 10.6. Če tip vozila, homologiran po predhodnih spremembah, izpolnjuje zahteve iz tega pravilnika, kot je bil spremenjen s spremembami 01, pogodbenica, ki je podelila homologacijo, o tem obvesti druge pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik.

| 10.5 | Nobena pogodbenica, ki uporablja ta pravilnik, ne zavrne nacionalne homologacije tipa vozila, homologiranega v skladu s spremembami 01 tega pravilnika. |
| --- | --- |

10.5

Nobena pogodbenica, ki uporablja ta pravilnik, ne zavrne nacionalne homologacije tipa vozila, homologiranega v skladu s spremembami 01 tega pravilnika.

| 10.6 | 144 mesecev od datuma začetka veljavnosti sprememb 01 tega pravilnika lahko pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, zavrnejo prvo nacionalno registracijo (začetek uporabe) vozila, ki ne izpolnjuje zahtev iz sprememb 01 tega pravilnika. |
| --- | --- |

10.6

144 mesecev od datuma začetka veljavnosti sprememb 01 tega pravilnika lahko pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, zavrnejo prvo nacionalno registracijo (začetek uporabe) vozila, ki ne izpolnjuje zahtev iz sprememb 01 tega pravilnika.

| 10.7 | Od začetka veljavnosti sprememb 02 nobena pogodbenica, ki uporablja ta pravilnik, ne zavrne podelitve homologacije v skladu s tem pravilnikom, kot je bil spremenjen s spremembami 02. |
| --- | --- |

10.7

Od začetka veljavnosti sprememb 02 nobena pogodbenica, ki uporablja ta pravilnik, ne zavrne podelitve homologacije v skladu s tem pravilnikom, kot je bil spremenjen s spremembami 02.

| 10.8 | Do 48 mesecev po začetku veljavnosti sprememb 02 nobena pogodbenica ne zavrne nacionalne ali regionalne homologacije vozila, homologiranega v skladu s prejšnjimi spremembami tega pravilnika. |
| --- | --- |

10.8

Do 48 mesecev po začetku veljavnosti sprememb 02 nobena pogodbenica ne zavrne nacionalne ali regionalne homologacije vozila, homologiranega v skladu s prejšnjimi spremembami tega pravilnika.

| 10.9 | Od 9. novembra 2017 lahko pogodbenice zavrnejo prvo registracijo novega vozila, ki ne izpolnjuje zahtev iz sprememb 02 tega pravilnika. |
| --- | --- |

10.9

Od 9. novembra 2017 lahko pogodbenice zavrnejo prvo registracijo novega vozila, ki ne izpolnjuje zahtev iz sprememb 02 tega pravilnika.

| 10.10 | Ne glede na odstavka 10.8 in 10.9 ostanejo veljavne homologacije kategorij in razredov vozil, odobrene za predhodne spremembe pravilnika, na katere spremembe 02 ne vplivajo, in pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, jih še naprej sprejemajo. |
| --- | --- |

10.10

Ne glede na odstavka 10.8 in 10.9 ostanejo veljavne homologacije kategorij in razredov vozil, odobrene za predhodne spremembe pravilnika, na katere spremembe 02 ne vplivajo, in pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, jih še naprej sprejemajo.

| 10.11 | Pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, ne zavrnejo podelitve razširitve homologacije po predhodnih spremembah tega pravilnika. |
| --- | --- |

10.11

Pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, ne zavrnejo podelitve razširitve homologacije po predhodnih spremembah tega pravilnika.

11.   IMENA IN NASLOVI TEHNIČNIH SLUŽB, PRISTOJNIH ZA IZVAJANJE PRESKUSOV ZA HOMOLOGACIJO, TER UPRAVNIH ORGANOV

Pogodbenice Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, sekretariatu Združenih narodov sporočijo imena in naslove tehničnih služb, ki izvajajo homologacijske preskuse, ter upravnih organov, ki podelijo homologacijo. Certifikati, izdani v drugih državah, ki potrjujejo podelitev, razširitev ali zavrnitev homologacije, se pošljejo upravnim organom vseh pogodbenic tega sporazuma.

---

(1)  Kot je opredeljeno v Prilogi 7 h Konsolidirani resoluciji o konstrukciji vozil (R.E.3), (dokument TRANS/WP.29/78/Rev.1/Sprem.2, kakor je bila nazadnje spremenjena s Sprem.4).

(2)  1 za Nemčijo, 2 za Francijo, 3 za Italijo, 4 za Nizozemsko, 5 za Švedsko, 6 za Belgijo, 7 za Madžarsko, 8 za Češko, 9 za Španijo, 10 za Srbijo, 11 za Združeno kraljestvo, 12 za Avstrijo, 13 za Luksemburg, 14 za Švico, 15 (prosto), 16 za Norveško, 17 za Finsko, 18 za Dansko, 19 za Romunijo, 20 za Poljsko, 21 za Portugalsko, 22 za Rusko federacijo, 23 za Grčijo, 24 za Irsko, 25 za Hrvaško, 26 za Slovenijo, 27 za Slovaško, 28 za Belorusijo, 29 za Estonijo, 30 (prosto), 31 za Bosno in Hercegovino, 32 za Latvijo, 33 (prosto), 34 za Bolgarijo, 35 (prosto), 36 za Litvo, 37 za Turčijo, 38 (prosto), 39 za Azerbajdžan, 40 za Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo, 41 (prosto), 42 za Evropsko skupnost (homologacije podelijo države članice z uporabo svojih oznak ECE), 43 za Japonsko, 44 (prosto), 45 za Avstralijo, 46 za Ukrajino, 47 za Južno Afriko, 48 za Novo Zelandijo, 49 za Ciper, 50 za Malto, 51 za Republiko Korejo, 52 za Malezijo, 53 za Tajsko, 54 in 55 (prosto), 56 za Črno Goro in 58 za Tunizijo. Nadaljnje številčne oznake se dodelijo drugim državam v kronološkem zaporedju, po katerem ratificirajo Sporazum o sprejetju enotnih tehničnih predpisov za cestna vozila, opremo in dele, ki se lahko vgradijo v cestna vozila in/ali uporabijo na njih, in o pogojih za vzajemno priznanje homologacij, podeljenih na podlagi teh predpisov, ali pristopijo k njemu, generalni sekretar Združenih narodov pa tako dodeljene številčne oznake sporoči pogodbenicam Sporazuma.

---

PRILOGA 1

OBVESTILO

(največji format: A4 (210 × 297 mm))

Image

Image

---

PRILOGA 2

NAMESTITEV HOMOLOGACIJSKE OZNAKE

(glej odstavek 4.4 tega pravilnika)

Image

---

PRILOGA 3

DOLOČANJE TEŽIŠČA VOZILA

1.   Splošna načela

| 1.1 | Referenčna in skupna energija, ki jo je v preskusu s prevračanjem treba absorbirati, je neposredno odvisna od lege težišča vozila. Zato mora biti njena določitev čim bolj točna. Metoda merjenja dimenzij, kotov in vrednosti obremenitev ter točnost merjenja se zabeležijo, da jih oceni tehnična služba. Zahtevana je naslednja točnost merilne naprave:













  — | za meritve manj kot 2 000 mm, |
| --- | --- | --- |

1.1

Referenčna in skupna energija, ki jo je v preskusu s prevračanjem treba absorbirati, je neposredno odvisna od lege težišča vozila. Zato mora biti njena določitev čim bolj točna. Metoda merjenja dimenzij, kotov in vrednosti obremenitev ter točnost merjenja se zabeležijo, da jih oceni tehnična služba. Zahtevana je naslednja točnost merilne naprave:

—

za meritve manj kot 2 000 mm,

točnost

± 1 mm

| — | za meritve večje od 2 000 mm, |
| --- | --- |

—

za meritve večje od 2 000 mm,

točnost

± 0,05 odstotka

| — | za izmerjene kote, |
| --- | --- |

—

za izmerjene kote,

točnost

± 1 odstotek

| — | za izmerjene vrednosti obremenitev, |
| --- | --- |

—

za izmerjene vrednosti obremenitev,

točnost

± 0,2 odstotka

Medosna(-e) razdalja(-e) in razdalja med središčem odtisa koles(-a) pri vsaki osi (kolotek vsake osi) se določi iz risb proizvajalca.

| 1.2 | Blokirano vzmetenje se določi kot pogoj za določanje težišča in izvajanje dejanskega preskusa s prevračanjem. Vzmetenje je blokirano v normalnem delovnem položaju, kot je določil proizvajalec. |
| --- | --- |

1.2

Blokirano vzmetenje se določi kot pogoj za določanje težišča in izvajanje dejanskega preskusa s prevračanjem. Vzmetenje je blokirano v normalnem delovnem položaju, kot je določil proizvajalec.

| 1.3 | Lega težišča se določi s tremi parametri:






  1.3.1 | vzdolžna razdalja (l1) od srednjice sprednje osi: |
| --- | --- | --- |

1.3

Lega težišča se določi s tremi parametri:

1.3.1

vzdolžna razdalja (l1) od srednjice sprednje osi:

| 1.3.2 | prečna razdalja (t) od navpične vzdolžne srednje ravnine vozila: |
| --- | --- |

1.3.2

prečna razdalja (t) od navpične vzdolžne srednje ravnine vozila:

| 1.3.3 | navpična višina (h0) nad ravnimi vodoravnimi tlemi, ko so pnevmatike napihnjene, kot je določeno za vozilo. |
| --- | --- |

1.3.3

navpična višina (h0) nad ravnimi vodoravnimi tlemi, ko so pnevmatike napihnjene, kot je določeno za vozilo.

| 1.4 | Opisana je metoda za določanje l1, t, h0 z uporabo merilnih celic. Proizvajalec lahko tehnični službi predlaga alternativne metode, na primer z uporabo dvigalne opreme in/ali nagibalnih miz, tehnična služba pa nato odloči, ali je metoda sprejemljiva na podlagi njene stopnje točnosti. |
| --- | --- |

1.4

Opisana je metoda za določanje l1, t, h0 z uporabo merilnih celic. Proizvajalec lahko tehnični službi predlaga alternativne metode, na primer z uporabo dvigalne opreme in/ali nagibalnih miz, tehnična služba pa nato odloči, ali je metoda sprejemljiva na podlagi njene stopnje točnosti.

| 1.5 | Lega težišča neobremenjenega vozila (masa neobremenjenega vozila Mk) se določi z meritvami. |
| --- | --- |

1.5

Lega težišča neobremenjenega vozila (masa neobremenjenega vozila Mk) se določi z meritvami.

| 1.6 | Lega težišča vozila s skupno efektivno maso (Mt) se lahko določi z:






  1.6.1 | merjenjem vozila v stanju skupne efektivne mase, ali |
| --- | --- | --- |

1.6

Lega težišča vozila s skupno efektivno maso (Mt) se lahko določi z:

1.6.1

merjenjem vozila v stanju skupne efektivne mase, ali

| 1.6.2 | uporabo izmerjene lege težišča v stanju mase neobremenjenega vozila in ob upoštevanju učinka skupne mase potnikov. |
| --- | --- |

1.6.2

uporabo izmerjene lege težišča v stanju mase neobremenjenega vozila in ob upoštevanju učinka skupne mase potnikov.

| 1.6.3 | V primeru dvonivojskega vozila se upošteva masa potnikov na sedežih na spodnjem in zgornjem nivoju. |
| --- | --- |

1.6.3

V primeru dvonivojskega vozila se upošteva masa potnikov na sedežih na spodnjem in zgornjem nivoju.

2.   Meritve

| 2.1 | Lega težišča vozila se določi v stanju mase neobremenjenega vozila ali v stanju skupne efektivne mase vozila, kot je opredeljeno v odstavkih 1.5 in 1.6. a določitev lege težišča v stanju skupne efektivne mase se namesti masa posameznega potnika (pomnožena s konstanto, k = 0,5) in togo pridrži 100 mm nad in 100 mm pred točko R (ki je določena v Prilogi 5 Pravilnika št. 21) sedeža. |
| --- | --- |

2.1

Lega težišča vozila se določi v stanju mase neobremenjenega vozila ali v stanju skupne efektivne mase vozila, kot je opredeljeno v odstavkih 1.5 in 1.6. a določitev lege težišča v stanju skupne efektivne mase se namesti masa posameznega potnika (pomnožena s konstanto, k = 0,5) in togo pridrži 100 mm nad in 100 mm pred točko R (ki je določena v Prilogi 5 Pravilnika št. 21) sedeža.

| 2.2 | Vzdolžna (l1) in prečna (t) koordinata težišča se določita na skupnih vodoravnih tleh (glej sliko A3.1), kjer vsako kolo ali dvojno kolo vozila stoji na posamezni merilni celici. Vsako krmiljeno kolo se nastavi na njegov položaj v smeri vožnje naprej. |
| --- | --- |

2.2

Vzdolžna (l1) in prečna (t) koordinata težišča se določita na skupnih vodoravnih tleh (glej sliko A3.1), kjer vsako kolo ali dvojno kolo vozila stoji na posamezni merilni celici. Vsako krmiljeno kolo se nastavi na njegov položaj v smeri vožnje naprej.

| 2.3 | Posamezne vrednosti merilnih celic se sočasno zabeležijo ter uporabijo za izračun skupne mase vozila in lege težišča. |
| --- | --- |

2.3

Posamezne vrednosti merilnih celic se sočasno zabeležijo ter uporabijo za izračun skupne mase vozila in lege težišča.

| 2.4 | Vzdolžna lega težišča glede na središče kontaktne točke sprednjih koles (glej sliko A3.1) se določi z enačbo



  kjer je:







  P1 | = | reakcijska obremenitev merilne celice pod levim kolesom prve osi |
| --- | --- | --- | --- |
| P2 | = | reakcijska obremenitev merilne celice pod desnim kolesom prve osi |
| P3 | = | reakcijska obremenitev merilne celice pod levim(-i) kolesom(-i) druge osi |
| P4 | = | reakcijska obremenitev merilne celice pod desnim(-i) kolesom(-i) druge osi |
| P5 | = | reakcijska obremenitev merilne celice pod levim(-i) kolesom(-i) tretje osi |
| P6 | = | reakcijska obremenitev merilne celice pod desnim(-i) kolesom(-i) tretje osi |
| Pskupaj | = | (P1 + P2 + P3 + P4 + P5 + P6) | = | Mk masa neobremenjenega vozila; ali |
| | = | Mt skupna efektivna masa vozila, če je to primerno |

2.4

Vzdolžna lega težišča glede na središče kontaktne točke sprednjih koles (glej sliko A3.1) se določi z enačbo

Formula

kjer je:

P1

=

reakcijska obremenitev merilne celice pod levim kolesom prve osi

P2

=

reakcijska obremenitev merilne celice pod desnim kolesom prve osi

P3

=

reakcijska obremenitev merilne celice pod levim(-i) kolesom(-i) druge osi

P4

=

reakcijska obremenitev merilne celice pod desnim(-i) kolesom(-i) druge osi

P5

=

reakcijska obremenitev merilne celice pod levim(-i) kolesom(-i) tretje osi

P6

=

reakcijska obremenitev merilne celice pod desnim(-i) kolesom(-i) tretje osi

Pskupaj

=

(P1 + P2 + P3 + P4 + P5 + P6)

=

Mk masa neobremenjenega vozila; ali

=

Mt skupna efektivna masa vozila, če je to primerno

L1

=

razdalja od središča kolesa na prvi osi do središča kolesa na drugi osi

L2

=

razdalja od središča kolesa na prvi osi do središča kolesa na tretji osi, če je vgrajena

Slika A3.1

Vzdolžna lega težišča

Image

| 2.5 | Prečna lega (t) težišča vozila glede na njegovo vzdolžno navpično srednjo ravnino (glej sliko A3.2) se določi z enačbo



  kjer je:







  T1 | = | razdalja med središčem odtisa koles(-a) na obeh koncih prve osi |
| --- | --- | --- | --- |
| T2 | = | razdalja med središčem odtisa koles(-a) na obeh koncih druge osi |
| T3 | = | razdalja med središčem odtisa koles(-a) na obeh koncih tretje osi |

2.5

Prečna lega (t) težišča vozila glede na njegovo vzdolžno navpično srednjo ravnino (glej sliko A3.2) se določi z enačbo

Formula

kjer je:

T1

=

razdalja med središčem odtisa koles(-a) na obeh koncih prve osi

T2

=

razdalja med središčem odtisa koles(-a) na obeh koncih druge osi

T3

=

razdalja med središčem odtisa koles(-a) na obeh koncih tretje osi

Ta enačba predvideva, de lahko skozi središčne točke T1, T2, T3 poteka ravna črta. Če ni tako, je potrebna posebna formula.

Če je vrednost (t) negativna, je težišče vozila na desni strani srednjice vozila.

Slika A3.2

Prečna lega težišča

Image

| 2.6 | Višina težišča (h0) se določi z vzdolžnim nagibanjem vozila in uporabo posameznih merilnih celic na dvoosnih kolesih. |
| --- | --- |

2.6

Višina težišča (h0) se določi z vzdolžnim nagibanjem vozila in uporabo posameznih merilnih celic na dvoosnih kolesih.

| 2.6.1 | Dve merilni celici se namestita na skupno vodoravno ravnino, da sprejmeta sprednja kolesa. Vodoravna ravnina je na zadostni višini nad okoliškimi površinami, da se vozilo lahko nagne naprej do zahtevanega kota (glej spodnji odstavek 2.6.2), pri čemer se njegova konica te površine ne dotika. |
| --- | --- |

2.6.1

Dve merilni celici se namestita na skupno vodoravno ravnino, da sprejmeta sprednja kolesa. Vodoravna ravnina je na zadostni višini nad okoliškimi površinami, da se vozilo lahko nagne naprej do zahtevanega kota (glej spodnji odstavek 2.6.2), pri čemer se njegova konica te površine ne dotika.

| 2.6.2 | Drug par merilnih celic se namesti na skupno vodoravno površino na vrh podpornih konstrukcij, ki lahko sprejme kolesa druge osi vozila. Podporne konstrukcije so dovolj visoke, da tvorijo nagibni kot α (> 20°) za vozilo. Večji kot je kot, bolj natančen je izračun – glej sliko A3.3. Vozilo se ponovno namesti na štiri merilne celice, z zaustavljenimi sprednjimi kolesi, da se prepreči vožnja vozila naprej. Vsako krmiljeno kolo se nastavi na njegov položaj krmiljenja v smeri vožnje naprej. |
| --- | --- |

2.6.2

Drug par merilnih celic se namesti na skupno vodoravno površino na vrh podpornih konstrukcij, ki lahko sprejme kolesa druge osi vozila. Podporne konstrukcije so dovolj visoke, da tvorijo nagibni kot α (> 20°) za vozilo. Večji kot je kot, bolj natančen je izračun – glej sliko A3.3. Vozilo se ponovno namesti na štiri merilne celice, z zaustavljenimi sprednjimi kolesi, da se prepreči vožnja vozila naprej. Vsako krmiljeno kolo se nastavi na njegov položaj krmiljenja v smeri vožnje naprej.

| 2.6.3 | Posamezne vrednosti merilnih celic se sočasno zabeležijo ter uporabijo za preverjanje skupne mase vozila in lege težišča. |
| --- | --- |

2.6.3

Posamezne vrednosti merilnih celic se sočasno zabeležijo ter uporabijo za preverjanje skupne mase vozila in lege težišča.

| 2.6.4 | Nagib preskusa nagibanja se določi z enačbo (glej sliko A3.3)



  kjer je:







  H | = | višinska razlika med odtisi koles prve in druge osi |
| --- | --- | --- | --- |
| L1 | = | razdalja od središča prve in druge osi kolesa |

2.6.4

Nagib preskusa nagibanja se določi z enačbo (glej sliko A3.3)

Formula

kjer je:

H

=

višinska razlika med odtisi koles prve in druge osi

L1

=

razdalja od središča prve in druge osi kolesa

| 2.6.5 | Masa neobremenjenega vozila se preveri, kot sledi:
  Fskupaj = F1 + F2 + F3 + F4 ≡ Pskupaj ≡ Mk

  kjer je:







  F1 | = | reakcijska obremenitev merilne celice pod levim kolesom prve osi |
| --- | --- | --- | --- |
| F2 | = | reakcijska obremenitev merilne celice pod desnim kolesom prve osi |
| F3 | = | reakcijska obremenitev merilne celice pod levim kolesom druge osi |
| F4 | = | reakcijska obremenitev merilne celice pod desnim kolesom druge osi |

2.6.5

Masa neobremenjenega vozila se preveri, kot sledi:

Fskupaj = F1 + F2 + F3 + F4 ≡ Pskupaj ≡ Mk

kjer je:

F1

=

reakcijska obremenitev merilne celice pod levim kolesom prve osi

F2

=

reakcijska obremenitev merilne celice pod desnim kolesom prve osi

F3

=

reakcijska obremenitev merilne celice pod levim kolesom druge osi

F4

=

reakcijska obremenitev merilne celice pod desnim kolesom druge osi

Če ta enačba ni izpolnjena, se meritev ponovi in/ali od proizvajalca zahteva, da v tehničnem opisu vozila spremeni vrednost mase neobremenjenega vozila.

| 2.6.6 | Višina (ho) težišča vozila se določi z enačbo:



  kjer je:







  r | = | višina središča kolesa (na prvi osi) nad zgornjo površino merilne celice |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.6

Višina (ho) težišča vozila se določi z enačbo:

Formula

kjer je:

r

=

višina središča kolesa (na prvi osi) nad zgornjo površino merilne celice

| 2.6.7 | Če se zgibno vozilo preskusi v ločenih delih, se lega težišča določi za vsak del posebej.

  Slika A3.3


  Določanje višine težišča |
| --- | --- |

2.6.7

Če se zgibno vozilo preskusi v ločenih delih, se lega težišča določi za vsak del posebej.

Slika A3.3

Določanje višine težišča

Image

---

PRILOGA 4

MNENJA O KONSTRUKCIJSKEM OPISU NADGRADNJE

1   Splošna načela

| 1.1 | Proizvajalec nedvoumno opredeli nadgradnjo karoserije (glej na primer sliko A4.1) in navede:






  1.1.1 | katere odprtine prispevajo k trdnosti in absorpciji energije nadgradnje; |
| --- | --- | --- |

1.1

Proizvajalec nedvoumno opredeli nadgradnjo karoserije (glej na primer sliko A4.1) in navede:

1.1.1

katere odprtine prispevajo k trdnosti in absorpciji energije nadgradnje;

| 1.1.2 | kateri spojni elementi med odprtinami prispevajo k torzijski togosti nadgradnje; |
| --- | --- |

1.1.2

kateri spojni elementi med odprtinami prispevajo k torzijski togosti nadgradnje;

| 1.1.3 | porazdelitev mase med imenovanimi odprtinami; |
| --- | --- |

1.1.3

porazdelitev mase med imenovanimi odprtinami;

| 1.1.4 | kateri elementi nadgradnje so predvideni kot togi deli. |
| --- | --- |

1.1.4

kateri elementi nadgradnje so predvideni kot togi deli.

Slika A4.1

Izpeljava nadgradnje iz karoserije

Image

| 1.2 | Proizvajalec zagotovi naslednje informacije o elementih nadgradnje:






  1.2.1 | risbe z vsemi pomembnimi geometrijskimi meritvami, potrebnimi za proizvodnjo elementov in oceno kakršne koli spremembe ali rekonstrukcije elementa; |
| --- | --- | --- |

1.2

Proizvajalec zagotovi naslednje informacije o elementih nadgradnje:

1.2.1

risbe z vsemi pomembnimi geometrijskimi meritvami, potrebnimi za proizvodnjo elementov in oceno kakršne koli spremembe ali rekonstrukcije elementa;

| 1.2.2 | material elementov, ki se nanašajo na nacionalne in mednarodne standarde; |
| --- | --- |

1.2.2

material elementov, ki se nanašajo na nacionalne in mednarodne standarde;

| 1.2.3 | skupno tehnologijo med konstrukcijskimi elementi (zakovičeni, pritrjeni s sorniki, lepljeni, varjeni, vrsta varjenja itd.). |
| --- | --- |

1.2.3

skupno tehnologijo med konstrukcijskimi elementi (zakovičeni, pritrjeni s sorniki, lepljeni, varjeni, vrsta varjenja itd.).

| 1.3 | Vsaka nadgradnja ima najmanj dve odprtini: eno pred težiščem in eno za težiščem. |
| --- | --- |

1.3

Vsaka nadgradnja ima najmanj dve odprtini: eno pred težiščem in eno za težiščem.

| 1.4 | Podatki o katerih koli elementih karoserije, ki niso deli nadgradnje, niso potrebni. |
| --- | --- |

1.4

Podatki o katerih koli elementih karoserije, ki niso deli nadgradnje, niso potrebni.

2.   Odprtine

| 2.1 | „Odprtina“ je opredeljena kot konstrukcijski del nadgradnje, ki oblikuje zaprto zanko med dvema ravninama, ki sta pravokotni na navpično vzdolžno srednjo ravnino (NVSR) vozila. Odprtina vsebuje en okenski (ali vratni) stebriček na vsaki strani vozila ter elemente stranske stene, del strešne konstrukcije, talni del in talno konstrukcijo. Vsaka odprtina ima prečno srednjo ravnino (SR), ki je pravokotna na NVSR vozila in vodi skozi središčne točke (Cp) okenskih stebričkov (glej sliko A4.2) |
| --- | --- |

2.1

„Odprtina“ je opredeljena kot konstrukcijski del nadgradnje, ki oblikuje zaprto zanko med dvema ravninama, ki sta pravokotni na navpično vzdolžno srednjo ravnino (NVSR) vozila. Odprtina vsebuje en okenski (ali vratni) stebriček na vsaki strani vozila ter elemente stranske stene, del strešne konstrukcije, talni del in talno konstrukcijo. Vsaka odprtina ima prečno srednjo ravnino (SR), ki je pravokotna na NVSR vozila in vodi skozi središčne točke (Cp) okenskih stebričkov (glej sliko A4.2)

| 2.2 | Cp je opredeljena kot točka na polovici višine okna in pol poti širine stebrička. Če Cp levih in desnih stebričkov odprtine niso na isti prečni ravnini, se SR odprtine določi na pol poti med prečnima ravninama dveh Cp. |
| --- | --- |

2.2

Cp je opredeljena kot točka na polovici višine okna in pol poti širine stebrička. Če Cp levih in desnih stebričkov odprtine niso na isti prečni ravnini, se SR odprtine določi na pol poti med prečnima ravninama dveh Cp.

| 2.3 | Dolžina odprtine se izmeri v smeri vzdolžne osi vozila in se določi z razdaljo med dvema ravninama, pravokotnima na NVSR vozila. Obstajata dve omejitvi, ki določata dolžino odprtine: razporeditev oken (vrat) ter oblika in konstrukcija okenskih (vratnih) stebričkov. |
| --- | --- |

2.3

Dolžina odprtine se izmeri v smeri vzdolžne osi vozila in se določi z razdaljo med dvema ravninama, pravokotnima na NVSR vozila. Obstajata dve omejitvi, ki določata dolžino odprtine: razporeditev oken (vrat) ter oblika in konstrukcija okenskih (vratnih) stebričkov.

Slika A4.2

Opredelitev dolžine odprtin

Image

| 2.3.1 | Največja dolžina odprtine se določi z dolžino dveh sosednjih okenskih (vratnih) okvirov.



  kjer je:







  a | = | dolžina okenskega (vratnega) okvirja za stebričkom j, in |
| --- | --- | --- | --- |
| b | = | dolžina okenskega (vratnega) okvirja pred stebričkom j |

2.3.1

Največja dolžina odprtine se določi z dolžino dveh sosednjih okenskih (vratnih) okvirov.

Formula

kjer je:

a

=

dolžina okenskega (vratnega) okvirja za stebričkom j, in

b

=

dolžina okenskega (vratnega) okvirja pred stebričkom j

Če stebrički na nasprotni strani odprtine niso v prečni ravnini ali pa so okenski okvirji na vsaki strani vozila različno dolgi (glej sliko A4.3), se celotna dolžina, Wj odprtine določi z enačbo:

Formula

kjer je:

| amin | = | manjša vrednost adesna stran ali aleva stran |
| --- | --- | --- |
| bmin | = | manjša vrednost bdesna stran ali bleva stran |
| L | = | vzdolžna izravnava med srednjicami stebričkov na levi in desni strani vozila |

amin

=

manjša vrednost adesna stran ali aleva stran

bmin

=

manjša vrednost bdesna stran ali bleva stran

L

=

vzdolžna izravnava med srednjicami stebričkov na levi in desni strani vozila

Slika A4.3

Opredelitev dolžine odprtine, kadar stebrički na vsaki strani odprtine niso v eni prečni ravnini

Image

| 2.3.2 | Najmanjša dolžina odprtine vključuje celoten okenski stebriček (vključno z nagibom, kotnimi polmeri itd.). Če nagib in kotni polmeri presegajo polovico dolžine sosednjega okna, se naslednji stebriček vključi v odprtino. |
| --- | --- |

2.3.2

Najmanjša dolžina odprtine vključuje celoten okenski stebriček (vključno z nagibom, kotnimi polmeri itd.). Če nagib in kotni polmeri presegajo polovico dolžine sosednjega okna, se naslednji stebriček vključi v odprtino.

| 2.4 | Razdalja med dvema odprtinama se določi kot razdalja med njunima SR. |
| --- | --- |

2.4

Razdalja med dvema odprtinama se določi kot razdalja med njunima SR.

| 2.5 | Razdalja odprtine od težišča vozila se določi kot pravokotna razdalja od njene SR do težišča vozila. |
| --- | --- |

2.5

Razdalja odprtine od težišča vozila se določi kot pravokotna razdalja od njene SR do težišča vozila.

3.   Povezovalne konstrukcije med odprtinami

| 3.1 | Povezovalne konstrukcije med odprtinami se v nadgradnji jasno določijo. Ti konstrukcijski elementi spadajo v dve različni kategoriji:






  3.1.1 | Povezovalne konstrukcije, ki so del nadgradnje. Te elemente označi proizvajalec v predložitvi tega načrta. Elementi vključujejo:






  3.1.1.1 | konstrukcijo stranske stene, strešno konstrukcijo, talno konstrukcijo, ki povezujejo več odprtin, |
| --- | --- | --- | --- |

3.1

Povezovalne konstrukcije med odprtinami se v nadgradnji jasno določijo. Ti konstrukcijski elementi spadajo v dve različni kategoriji:

3.1.1

Povezovalne konstrukcije, ki so del nadgradnje. Te elemente označi proizvajalec v predložitvi tega načrta. Elementi vključujejo:

3.1.1.1

konstrukcijo stranske stene, strešno konstrukcijo, talno konstrukcijo, ki povezujejo več odprtin,

| 3.1.1.2 | konstrukcijske elemente, ki utrjujejo eno ali več odprtin, na primer predeli pod sedeži, okrovi koles, sedežne konstrukcije, ki povezujejo stransko steno s tlemi, konstrukcije kuhinje, garderobe in stranišča. |
| --- | --- |

3.1.1.2

konstrukcijske elemente, ki utrjujejo eno ali več odprtin, na primer predeli pod sedeži, okrovi koles, sedežne konstrukcije, ki povezujejo stransko steno s tlemi, konstrukcije kuhinje, garderobe in stranišča.

| 3.1.2 | Dodatni elementi, ki ne prispevajo h konstrukcijski trdnosti vozila, vendar lahko segajo v prostor za preživetje, na primer: prezračevalni vodi, ročna prtljaga, ogrevalni vodi. |
| --- | --- |

3.1.2

Dodatni elementi, ki ne prispevajo h konstrukcijski trdnosti vozila, vendar lahko segajo v prostor za preživetje, na primer: prezračevalni vodi, ročna prtljaga, ogrevalni vodi.

4.   Porazdelitev mase

| 4.1 | Proizvajalec jasno opredeli delež mase vozila, dodeljen vsaki odprtini nadgradnje. Ta porazdelitev mase izraža sposobnost absorpcije energije in nosilne zmogljivosti vsake odprtine. Pri določanju porazdelitve mase morajo biti izpolnjene naslednje zahteve:






  4.1.1 | vsota mas, dodeljenih vsaki odprtini, je povezana z maso M celotnega vozila:

  kjer je:







  mj | = | masa, dodeljena odprtini j |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| n | = | število odprtin v nadgradnji |
| M | = | Mk, masa neobremenjenega vozila; ali |
| | = | Mt, skupna efektivna masa vozila, če je to primerno |

4.1

Proizvajalec jasno opredeli delež mase vozila, dodeljen vsaki odprtini nadgradnje. Ta porazdelitev mase izraža sposobnost absorpcije energije in nosilne zmogljivosti vsake odprtine. Pri določanju porazdelitve mase morajo biti izpolnjene naslednje zahteve:

4.1.1

vsota mas, dodeljenih vsaki odprtini, je povezana z maso M celotnega vozila:

kjer je:

mj

=

masa, dodeljena odprtini j

n

=

število odprtin v nadgradnji

M

=

Mk, masa neobremenjenega vozila; ali

=

Mt, skupna efektivna masa vozila, če je to primerno

| 4.1.2 | težišče porazdeljenih mas je v enaki legi kot težišče vozila:

  kjer je:







  lj | = | razdalja odprtine j od težišča vozila (glej odstavek 2.3).
  lj je pozitivna, če je odprtina pred težiščem, in negativna, če je odprtina za njim. |
| --- | --- | --- | --- |

4.1.2

težišče porazdeljenih mas je v enaki legi kot težišče vozila:

kjer je:

lj

=

razdalja odprtine j od težišča vozila (glej odstavek 2.3).

lj je pozitivna, če je odprtina pred težiščem, in negativna, če je odprtina za njim.

| 4.2 | Maso „mj“ vsake odprtine nadgradnje določi proizvajalec, kot sledi:






  4.2.1 | mase sestavnih delov odprtine „j“ so povezane z njeno maso „mj“ z enačbo:

  kjer je:







  mjk | = | masa vsakega sestavnega dela odprtine |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| s | = | število posameznih mas v odprtini |

4.2

Maso „mj“ vsake odprtine nadgradnje določi proizvajalec, kot sledi:

4.2.1

mase sestavnih delov odprtine „j“ so povezane z njeno maso „mj“ z enačbo:

kjer je:

mjk

=

masa vsakega sestavnega dela odprtine

s

=

število posameznih mas v odprtini

| 4.2.2 | težišče mas sestavnih delov odprtine ima enako prečno lego v odprtini kot težišče odprtine (glej sliko A4.4):

  kjer je:







  yk | = | razdalja mase k sestavnega dela odprtine od osi „Z“ (glej sliko A4.4).
  yk bo imela pozitivno vrednost na eni strani osi in negativno vrednost na drugi strani. |
| --- | --- | --- | --- |
| zk | = | razdalja mase k sestavnega dela odprtine od osi „Y“,
  zk bo imela pozitivno vrednost na eni strani osi in negativno vrednost na drugi strani. |

4.2.2

težišče mas sestavnih delov odprtine ima enako prečno lego v odprtini kot težišče odprtine (glej sliko A4.4):

kjer je:

yk

=

razdalja mase k sestavnega dela odprtine od osi „Z“ (glej sliko A4.4).

yk bo imela pozitivno vrednost na eni strani osi in negativno vrednost na drugi strani.

zk

=

razdalja mase k sestavnega dela odprtine od osi „Y“,

zk bo imela pozitivno vrednost na eni strani osi in negativno vrednost na drugi strani.

| 4.3 | Če so zadrževalni sistemi del specifikacije vozila, se masa potnikov, dodeljena odprtini, doda tistemu delu nadgradnje, ki je namenjen absorpciji sedeža in obremenitev potnikov. |
| --- | --- |

4.3

Če so zadrževalni sistemi del specifikacije vozila, se masa potnikov, dodeljena odprtini, doda tistemu delu nadgradnje, ki je namenjen absorpciji sedeža in obremenitev potnikov.

Slika A4.4

Porazdelitev mase v preseku odprtine

Image

---

PRILOGA 5

PRESKUS S PREVRAČANJEM KOT OSNOVNA HOMOLOGACIJSKA METODA

1.   Nagibna delovna miza

| 1.1 | Nagibna ploščad je dovolj toga in vrtenje dovolj nadzorovano, da se zagotovi sočasno dviganje osi vozila z razliko, manjšo od 1 o v nagibnih kotih ploščadi, izmerjenih pod osmi. |
| --- | --- |

1.1

Nagibna ploščad je dovolj toga in vrtenje dovolj nadzorovano, da se zagotovi sočasno dviganje osi vozila z razliko, manjšo od 1 o v nagibnih kotih ploščadi, izmerjenih pod osmi.

| 1.2 | Višinska razlika med vodoravno spodnjo ravnino jarka (glej sliko A5.1) in ravnino nagibne ploščadi, na kateri stoji avtobus, je 800 ± 20 mm. |
| --- | --- |

1.2

Višinska razlika med vodoravno spodnjo ravnino jarka (glej sliko A5.1) in ravnino nagibne ploščadi, na kateri stoji avtobus, je 800 ± 20 mm.

| 1.3 | Nagibna ploščad, ki je povezana z jarkom, se namesti na naslednji način (glej sliko A5.1):






  1.3.1 | os njenega vrtenja je oddaljena največ 100 mm od navpične stene jarka; |
| --- | --- | --- |

1.3

Nagibna ploščad, ki je povezana z jarkom, se namesti na naslednji način (glej sliko A5.1):

1.3.1

os njenega vrtenja je oddaljena največ 100 mm od navpične stene jarka;

| 1.3.2 | os vrtenja je največ 100 mm pod ravnino vodoravne nagibne ploščadi. |
| --- | --- |

1.3.2

os vrtenja je največ 100 mm pod ravnino vodoravne nagibne ploščadi.

Slika A5.1

Geometrija nagibne delovne mize

Image

| 1.4 | Podpore kolesa se uporabljajo na kolesih blizu osi vrtenja, da se ob nagibanju prepreči bočno drsenje vozila. Glavne značilnosti podpor kolesa (glej sliko A5.1) so naslednje:






  1.4.1 | Dimenzije podpore kolesa:







  Višina | : | ni večja od dveh tretjin razdalje med površino, na kateri stoji vozilo pred nagibom, in delom platišča kolesa, ki je najbliže površini |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Širina | : | 20 mm |
| Kotni polmer | : | 10 mm |
| Dolžina | : | najmanj 500 mm; |

1.4

Podpore kolesa se uporabljajo na kolesih blizu osi vrtenja, da se ob nagibanju prepreči bočno drsenje vozila. Glavne značilnosti podpor kolesa (glej sliko A5.1) so naslednje:

1.4.1

Dimenzije podpore kolesa:

Višina

:

ni večja od dveh tretjin razdalje med površino, na kateri stoji vozilo pred nagibom, in delom platišča kolesa, ki je najbliže površini

Širina

:

20 mm

Kotni polmer

:

10 mm

Dolžina

:

najmanj 500 mm;

| 1.4.2 | podpore kolesa na največji osi se namestijo na nagibno ploščad tako, da je bočna stran pnevmatike oddaljena največ 100 mm od osi vrtenja; |
| --- | --- |

1.4.2

podpore kolesa na največji osi se namestijo na nagibno ploščad tako, da je bočna stran pnevmatike oddaljena največ 100 mm od osi vrtenja;

| 1.4.3 | podpore kolesa na drugih oseh se prilagodijo tako, da je navpična vzdolžna srednja ravnina (NVSR) vozila vzporedna z osjo vrtenja. |
| --- | --- |

1.4.3

podpore kolesa na drugih oseh se prilagodijo tako, da je navpična vzdolžna srednja ravnina (NVSR) vozila vzporedna z osjo vrtenja.

| 1.5 | Nagibna ploščad se izdela tako, da se prepreči premikanje vozila po njegovi vzdolžni osi. |
| --- | --- |

1.5

Nagibna ploščad se izdela tako, da se prepreči premikanje vozila po njegovi vzdolžni osi.

| 1.6 | Udarno območje jarka ima vodoravno, enakomerno, suho in gladko betonsko površino. |
| --- | --- |

1.6

Udarno območje jarka ima vodoravno, enakomerno, suho in gladko betonsko površino.

2.   Priprava preskusnega vozila

| 2.1 | Ni treba, da je preskusno vozilo v povsem dodelanem stanju, „pripravljenem za delovanje“. Na splošno je sprejemljiva vsaka sprememba povsem dokončnega stanja, če ne vpliva na osnovne značilnosti in obnašanje nadgradnje. Preskusno vozilo je enako kot njegova povsem dodelana različica ob upoštevanju naslednjega:






  2.1.1 | lego težišča, skupno maso vozila (maso neobremenjenega vozila ali efektivno maso vozila, opremljenega z zadrževalnimi sistemi) ter porazdelitev in lego mase določi proizvajalec; |
| --- | --- | --- |

2.1

Ni treba, da je preskusno vozilo v povsem dodelanem stanju, „pripravljenem za delovanje“. Na splošno je sprejemljiva vsaka sprememba povsem dokončnega stanja, če ne vpliva na osnovne značilnosti in obnašanje nadgradnje. Preskusno vozilo je enako kot njegova povsem dodelana različica ob upoštevanju naslednjega:

2.1.1

lego težišča, skupno maso vozila (maso neobremenjenega vozila ali efektivno maso vozila, opremljenega z zadrževalnimi sistemi) ter porazdelitev in lego mase določi proizvajalec;

| 2.1.2 | vsi ti elementi, ki - po mnenju proizvajalca - prispevajo k trdnosti nadgradnje, se namestijo v njihovo prvotno lego (glej Prilogo 4 k temu pravilniku); |
| --- | --- |

2.1.2

vsi ti elementi, ki - po mnenju proizvajalca - prispevajo k trdnosti nadgradnje, se namestijo v njihovo prvotno lego (glej Prilogo 4 k temu pravilniku);

| 2.1.3 | elementi, ki ne prispevajo k trdnosti nadgradnje in so preveč pomembni za nevarnost škode (npr. pogonska veriga, instrumenti armaturne plošče, vozniški sedež, oprema kuhinje, oprema stranišča itd.) se lahko nadomestijo z dodatnimi elementi, enakovrednimi po masi in načinu vgradnje. Ti dodatni elementi ne smejo imeti okrepljenega učinka na trdnost nadgradnje. |
| --- | --- |

2.1.3

elementi, ki ne prispevajo k trdnosti nadgradnje in so preveč pomembni za nevarnost škode (npr. pogonska veriga, instrumenti armaturne plošče, vozniški sedež, oprema kuhinje, oprema stranišča itd.) se lahko nadomestijo z dodatnimi elementi, enakovrednimi po masi in načinu vgradnje. Ti dodatni elementi ne smejo imeti okrepljenega učinka na trdnost nadgradnje.

| 2.1.4 | gorivo, akumulatorska kislina in druge gorljive, eksplozivne ali jedke snovi se lahko nadomestijo z drugimi snovmi, če izpolnjujejo pogoje, določene v zgornjem odstavku 2.1.1; |
| --- | --- |

2.1.4

gorivo, akumulatorska kislina in druge gorljive, eksplozivne ali jedke snovi se lahko nadomestijo z drugimi snovmi, če izpolnjujejo pogoje, določene v zgornjem odstavku 2.1.1;

| 2.1.5 | če so naprave zadrževalnega sistema del tipa vozila, se po presoji proizvajalca doda masa vsakemu sedežu, opremljenem z zadrževalnim sistemom na enega od naslednjih dveh načinov:






  2.1.5.1 | Prvi način: ta masa je:






  2.1.5.1.1 | 50 odstotkov mase posameznega potnika (Mmi), ki znaša 68 kg; |
| --- | --- | --- | --- |

2.1.5

če so naprave zadrževalnega sistema del tipa vozila, se po presoji proizvajalca doda masa vsakemu sedežu, opremljenem z zadrževalnim sistemom na enega od naslednjih dveh načinov:

2.1.5.1

Prvi način: ta masa je:

2.1.5.1.1

50 odstotkov mase posameznega potnika (Mmi), ki znaša 68 kg;

| 2.1.5.1.2 | nameščena tako, da je njeno težišče 100 mm nad in 100 mm pred točko R sedeža, kot je določeno v Prilogi 5 Pravilnika št. 21; |
| --- | --- |

2.1.5.1.2

nameščena tako, da je njeno težišče 100 mm nad in 100 mm pred točko R sedeža, kot je določeno v Prilogi 5 Pravilnika št. 21;

| 2.1.5.1.3 | togo in varno pritrjena, da med preskusom ne zdrsne. |
| --- | --- |

2.1.5.1.3

togo in varno pritrjena, da med preskusom ne zdrsne.

| 2.1.5.2 | Drugi način: ta masa je:






  2.1.5.2.1 | antropomorfična dodatna utež z maso 68 kg in je zadržana z dvotočkovnim varnostnim pasom. Dodatna utež mora omogočiti vodenje in nastavitev varnostnih pasov; |
| --- | --- | --- |

2.1.5.2

Drugi način: ta masa je:

2.1.5.2.1

antropomorfična dodatna utež z maso 68 kg in je zadržana z dvotočkovnim varnostnim pasom. Dodatna utež mora omogočiti vodenje in nastavitev varnostnih pasov;

| 2.1.5.2.2 | nameščena tako, da so njeno težišče in dimenzije v skladu s sliko A5.2; |
| --- | --- |

2.1.5.2.2

nameščena tako, da so njeno težišče in dimenzije v skladu s sliko A5.2;

| 2.1.5.2.3 | togo in varno pritrjena, da med preskusom ne zdrsne. |
| --- | --- |

2.1.5.2.3

togo in varno pritrjena, da med preskusom ne zdrsne.

Slika A5.2

Dimenzije za antropomorfično dodatno utež

Image

| 2.2 | Preskusno vozilo se pripravi po naslednjem postopku:






  2.2.1 | pnevmatike se napolnijo do tlaka, ki ga predpiše proizvajalec; |
| --- | --- | --- |

2.2

Preskusno vozilo se pripravi po naslednjem postopku:

2.2.1

pnevmatike se napolnijo do tlaka, ki ga predpiše proizvajalec;

| 2.2.2 | sistem vzmetenja vozila je blokiran, tj. osi, vzmeti in elementi vzmetenja vozila so pritrjeni glede na karoserijo. Višina tal nad vodoravno nagibno ploščadjo je v skladu s proizvajalčevimi specifikacijami za vozilo, odvisno od tega, ali je vozilo naloženo z maso neobremenjenega vozila ali s skupno maso vozila; |
| --- | --- |

2.2.2

sistem vzmetenja vozila je blokiran, tj. osi, vzmeti in elementi vzmetenja vozila so pritrjeni glede na karoserijo. Višina tal nad vodoravno nagibno ploščadjo je v skladu s proizvajalčevimi specifikacijami za vozilo, odvisno od tega, ali je vozilo naloženo z maso neobremenjenega vozila ali s skupno maso vozila;

| 2.2.3 | vsa vrata in odprta okna vozila se zaprejo, vendar ne zaklenejo. |
| --- | --- |

2.2.3

vsa vrata in odprta okna vozila se zaprejo, vendar ne zaklenejo.

| 2.3 | Togi deli zgibnega vozila se lahko preskusijo posamično ali v kombinaciji. |
| --- | --- |

2.3

Togi deli zgibnega vozila se lahko preskusijo posamično ali v kombinaciji.

| 2.3.1 | Za preskušanje zgibnih delov v kombinaciji se deli vozila pritrdijo drug na drugega tako, da:






  2.3.1.1 | med njimi ni relativnega gibanja med postopkom prevračanja; |
| --- | --- | --- |

2.3.1

Za preskušanje zgibnih delov v kombinaciji se deli vozila pritrdijo drug na drugega tako, da:

2.3.1.1

med njimi ni relativnega gibanja med postopkom prevračanja;

| 2.3.1.2 | ni velike spremembe v legah porazdelitve mase in težišča; |
| --- | --- |

2.3.1.2

ni velike spremembe v legah porazdelitve mase in težišča;

| 2.3.1.3 | ni velike spremembe v trdnosti in sposobnosti deformacije nadgradnje. |
| --- | --- |

2.3.1.3

ni velike spremembe v trdnosti in sposobnosti deformacije nadgradnje.

| 2.3.2 | Za posamično preskušanje zgibnih delov se enoosni deli pritrdijo na umetno podporo, ki jih drži v nepremični povezavi z nagibnimi ploščadmi med premikom od vodoravne ravnine do točke prevračanja. Ta podpora izpolnjuje naslednje zahteve:






  2.3.2.1 | na konstrukcijo je pritrjena tako, da ne povzroča niti ojačitve niti večje dodatne obremenitve nadgradnje; |
| --- | --- | --- |

2.3.2

Za posamično preskušanje zgibnih delov se enoosni deli pritrdijo na umetno podporo, ki jih drži v nepremični povezavi z nagibnimi ploščadmi med premikom od vodoravne ravnine do točke prevračanja. Ta podpora izpolnjuje naslednje zahteve:

2.3.2.1

na konstrukcijo je pritrjena tako, da ne povzroča niti ojačitve niti večje dodatne obremenitve nadgradnje;

| 2.3.2.2 | izdelana je tako, da nima nobenih deformacij, ki bi lahko spremenile smer prevračanja vozila; |
| --- | --- |

2.3.2.2

izdelana je tako, da nima nobenih deformacij, ki bi lahko spremenile smer prevračanja vozila;

| 2.3.2.3 | njena masa je enaka masi tistih elementov, delov zgibnega spoja, ki sicer pripadajo preskušanemu delu, vendar nanj niso nameščeni (npr. okretnica in njena tla, ročaji, gumijaste tesnilne pregrade itd.); |
| --- | --- |

2.3.2.3

njena masa je enaka masi tistih elementov, delov zgibnega spoja, ki sicer pripadajo preskušanemu delu, vendar nanj niso nameščeni (npr. okretnica in njena tla, ročaji, gumijaste tesnilne pregrade itd.);

| 2.3.2.4 | višina njenega težišča je enaka višini težišča tistih delov, ki so navedeni v odstavku 2.3.2.3; |
| --- | --- |

2.3.2.4

višina njenega težišča je enaka višini težišča tistih delov, ki so navedeni v odstavku 2.3.2.3;

| 2.3.2.5 | njena os vrtenja je vzporedna z vzdolžno osjo večosnega dela vozila in poteka skozi kontaktne točke pnevmatike tega dela. |
| --- | --- |

2.3.2.5

njena os vrtenja je vzporedna z vzdolžno osjo večosnega dela vozila in poteka skozi kontaktne točke pnevmatike tega dela.

3.   Preskusni postopek, preskusni proces

| 3.1 | Preskus s prevračanjem je zelo hiter, dinamičen proces z različnimi stopnjami, ki jih je treba upoštevati med načrtovanjem preskusa s prevračanjem, uporabe instrumentov in meritev. |
| --- | --- |

3.1

Preskus s prevračanjem je zelo hiter, dinamičen proces z različnimi stopnjami, ki jih je treba upoštevati med načrtovanjem preskusa s prevračanjem, uporabe instrumentov in meritev.

| 3.2 | Vozilo se nagiba brez sunkov in brez dinamičnih učinkov, dokler ne doseže nestabilnega ravnotežja in se prične prevračati. Kotna hitrost nagibne ploščadi ne sme presegati 5 stopinj na sekundo (0,087 radiana/sek). |
| --- | --- |

3.2

Vozilo se nagiba brez sunkov in brez dinamičnih učinkov, dokler ne doseže nestabilnega ravnotežja in se prične prevračati. Kotna hitrost nagibne ploščadi ne sme presegati 5 stopinj na sekundo (0,087 radiana/sek).

| 3.3 | Z visokohitrostnim fotografiranjem za notranje opazovanje, videom, šablonami, ki se lahko deformirajo, električnimi kontakti senzorjev ali z drugimi ustreznimi sredstvi se ugotavlja, ali so upoštevane zahteve iz odstavka 5.1 tega pravilnika. To se preveri na katerem koli mestu prostora za potnike, voznika in posadko, kjer je prostor za preživetje najverjetneje ogrožen, o natančnih položajih pa presodi tehnična služba. Uporabita se najmanj dva položaja, običajno na sprednjem in zadnjem delu prostorov za potnike. |
| --- | --- |

3.3

Z visokohitrostnim fotografiranjem za notranje opazovanje, videom, šablonami, ki se lahko deformirajo, električnimi kontakti senzorjev ali z drugimi ustreznimi sredstvi se ugotavlja, ali so upoštevane zahteve iz odstavka 5.1 tega pravilnika. To se preveri na katerem koli mestu prostora za potnike, voznika in posadko, kjer je prostor za preživetje najverjetneje ogrožen, o natančnih položajih pa presodi tehnična služba. Uporabita se najmanj dva položaja, običajno na sprednjem in zadnjem delu prostorov za potnike.

| 3.4 | Priporoča se zunanje opazovanje in beleženje postopka prevračanja in deformiranja, kar pomeni naslednje:






  3.4.1 | dve visokohitrostni kameri – ena spredaj in ena zadaj. Od sprednje in zadnje stene vozila morata biti dovolj oddaljeni, da nastane izmerljiva slika brez izkrivljanja širokega kota v zasenčenem delu, kot prikazuje slika A5.3a; |
| --- | --- | --- |

3.4

Priporoča se zunanje opazovanje in beleženje postopka prevračanja in deformiranja, kar pomeni naslednje:

3.4.1

dve visokohitrostni kameri – ena spredaj in ena zadaj. Od sprednje in zadnje stene vozila morata biti dovolj oddaljeni, da nastane izmerljiva slika brez izkrivljanja širokega kota v zasenčenem delu, kot prikazuje slika A5.3a;

| 3.4.2 | lega težišča in obris nadgradnje (glej sliko A5.3b) sta označena s črtami in pasovi, da se zagotovijo pravilne meritve na sliki. |
| --- | --- |

3.4.2

lega težišča in obris nadgradnje (glej sliko A5.3b) sta označena s črtami in pasovi, da se zagotovijo pravilne meritve na sliki.

Slika A5.3a

Priporočljivo vidno polje zunanje kamere

Image

Slika A5.3b

Priporočljiva označitev lege težišča in obrisa vozila

Image

4.   Dokumentacija preskusa s prevračanjem

| 4.1 | Proizvajalec poda podroben opis preskušanega vozila, v katerem:






  4.1.1 | so navedeni vsi odkloni med povsem dodelanim tipom vozila, pripravljenim za vožnjo, in preskušenim vozilom; |
| --- | --- | --- |

4.1

Proizvajalec poda podroben opis preskušanega vozila, v katerem:

4.1.1

so navedeni vsi odkloni med povsem dodelanim tipom vozila, pripravljenim za vožnjo, in preskušenim vozilom;

| 4.1.2 | enakovredna nadomestitev (glede mase, porazdelitve mase in namestitve) se dokaže v vsakem primeru, kadar se konstrukcijski deli, enote nadomestijo z drugimi enotami ali masami; |
| --- | --- |

4.1.2

enakovredna nadomestitev (glede mase, porazdelitve mase in namestitve) se dokaže v vsakem primeru, kadar se konstrukcijski deli, enote nadomestijo z drugimi enotami ali masami;

| 4.1.3 | obstaja jasna navedba lege težišča v preskušanem vozilu, ki lahko temelji na meritvah, opravljenih na preskusnem vozilu, ko je pripravljeno za preskus, ali na kombinaciji meritev (opravljenih na povsem dodelanem tipu vozila) in izračunu na podlagi nadomestitev mase. |
| --- | --- |

4.1.3

obstaja jasna navedba lege težišča v preskušanem vozilu, ki lahko temelji na meritvah, opravljenih na preskusnem vozilu, ko je pripravljeno za preskus, ali na kombinaciji meritev (opravljenih na povsem dodelanem tipu vozila) in izračunu na podlagi nadomestitev mase.

| 4.2 | Poročilo o preskusu mora vsebovati vse podatke (slike, zapise, risbe, izmerjene vrednosti itd.), ki kažejo:






  4.2.1 | da je bil preskus izveden v skladu s to prilogo; |
| --- | --- | --- |

4.2

Poročilo o preskusu mora vsebovati vse podatke (slike, zapise, risbe, izmerjene vrednosti itd.), ki kažejo:

4.2.1

da je bil preskus izveden v skladu s to prilogo;

| 4.2.2 | da so (ali niso) izpolnjene zahteve iz odstavkov 5.1.1 in 5.1.2 tega pravilnika; |
| --- | --- |

4.2.2

da so (ali niso) izpolnjene zahteve iz odstavkov 5.1.1 in 5.1.2 tega pravilnika;

| 4.2.3 | posamezno oceno notranjih opazovanj; |
| --- | --- |

4.2.3

posamezno oceno notranjih opazovanj;

| 4.2.4 | vse podatke in informacije, potrebne za določitev tipa vozila, preskusnega vozila, samega preskusa ter osebja, odgovornega za preskus in njegovo oceno. |
| --- | --- |

4.2.4

vse podatke in informacije, potrebne za določitev tipa vozila, preskusnega vozila, samega preskusa ter osebja, odgovornega za preskus in njegovo oceno.

| 4.3 | Priporočljivo je, da se v poročilu o preskusu zabeleži najvišja in najnižja lega težišča glede na tla jarka. |
| --- | --- |

4.3

Priporočljivo je, da se v poročilu o preskusu zabeleži najvišja in najnižja lega težišča glede na tla jarka.

---

PRILOGA 6

PRESKUS S PREVRAČANJEM Z UPORABO DELOV NADGRADNJE KOT ENAKOVREDNA HOMOLOGACIJSKA METODA

1.   Dodatni podatki in informacije

Če proizvajalec izbere to metodo preskušanja, se tehnični službi poleg podatkov, informacij in risb, navedenih v odstavku 3 tega pravilnika, predložijo naslednje informacije:

| 1.1 | risbe delov nadgradnje, ki se preskušajo; |
| --- | --- |

1.1

risbe delov nadgradnje, ki se preskušajo;

| 1.2 | potrditev veljavnosti porazdelitve mas, navedene v odstavku 4 Priloge 4 po uspešnem zaključku preskusa s prevračanjem delov nadgradnje; |
| --- | --- |

1.2

potrditev veljavnosti porazdelitve mas, navedene v odstavku 4 Priloge 4 po uspešnem zaključku preskusa s prevračanjem delov nadgradnje;

| 1.3 | izmerjene mase delov nadgradnje, ki se preskušajo, in potrditev, da so njihove lege težišč enake legam težišč vozila z maso neobremenjenega vozila, če niso opremljeni z zadrževalnimi sistemi, ali s skupno efektivno maso vozila, če so opremljeni z zadrževalnimi sistemi. (Predložitev poročila o meritvah) |
| --- | --- |

1.3

izmerjene mase delov nadgradnje, ki se preskušajo, in potrditev, da so njihove lege težišč enake legam težišč vozila z maso neobremenjenega vozila, če niso opremljeni z zadrževalnimi sistemi, ali s skupno efektivno maso vozila, če so opremljeni z zadrževalnimi sistemi. (Predložitev poročila o meritvah)

2.   Nagibna delovna miza

Nagibna delovna miza izpolnjuje zahteve iz odstavka 1 Priloge 5.

3.   Priprava delov nadgradnje

| 3.1 | Število delov nadgradnje, ki se preskušajo, se določi z naslednjimi pravili:






  3.1.1 | vse različne konfiguracije odprtin, ki so del nadgradnje, se preskusijo na najmanj enem delu nadgradnje; |
| --- | --- | --- |

3.1

Število delov nadgradnje, ki se preskušajo, se določi z naslednjimi pravili:

3.1.1

vse različne konfiguracije odprtin, ki so del nadgradnje, se preskusijo na najmanj enem delu nadgradnje;

| 3.1.2 | vsak del nadgradnje ima najmanj dve odprtini; |
| --- | --- |

3.1.2

vsak del nadgradnje ima najmanj dve odprtini;

| 3.1.3 | na umetnem delu nadgradnje (glej odstavek 2.28 tega pravilnika) razmerje mas katere koli odprtine do druge odprtine ne sme presegati 2; |
| --- | --- |

3.1.3

na umetnem delu nadgradnje (glej odstavek 2.28 tega pravilnika) razmerje mas katere koli odprtine do druge odprtine ne sme presegati 2;

| 3.1.4 | prostor za preživetje celotnega vozila je v delih nadgradnje dobro zastopan, vključno z vsemi posebnimi kombinacijami, ki izhajajo iz konfiguracije karoserije vozil; |
| --- | --- |

3.1.4

prostor za preživetje celotnega vozila je v delih nadgradnje dobro zastopan, vključno z vsemi posebnimi kombinacijami, ki izhajajo iz konfiguracije karoserije vozil;

| 3.1.5 | celotna strešna konstrukcija je v delih nadgradnje dobro zastopana, če obstajajo lokalne posebnosti, kot je spremenjena višina, klimatska naprava, posode za gorivo, prtljažnik itd. |
| --- | --- |

3.1.5

celotna strešna konstrukcija je v delih nadgradnje dobro zastopana, če obstajajo lokalne posebnosti, kot je spremenjena višina, klimatska naprava, posode za gorivo, prtljažnik itd.

| 3.2 | Glede oblike, geometrije, materialov in spojev je konstrukcija odprtine delov nadgradnje popolnoma enaka konstrukciji, predstavljeni v nadgradnji. |
| --- | --- |

3.2

Glede oblike, geometrije, materialov in spojev je konstrukcija odprtine delov nadgradnje popolnoma enaka konstrukciji, predstavljeni v nadgradnji.

| 3.3 | Povezovalne konstrukcije med odprtinami predstavljajo proizvajalčev opis nadgradnje (glej odstavek 3 Priloge 4), upoštevajo pa se naslednja pravila:






  3.3.1 | v primeru originalnega dela nadgradnje, vzetega neposredno iz dejanske razporeditve vozila, so osnovne in dodatne povezovalne konstrukcije (glej odstavek 3.1 Priloge 4) enake kot tiste v nadgradnji vozila; |
| --- | --- | --- |

3.3

Povezovalne konstrukcije med odprtinami predstavljajo proizvajalčev opis nadgradnje (glej odstavek 3 Priloge 4), upoštevajo pa se naslednja pravila:

3.3.1

v primeru originalnega dela nadgradnje, vzetega neposredno iz dejanske razporeditve vozila, so osnovne in dodatne povezovalne konstrukcije (glej odstavek 3.1 Priloge 4) enake kot tiste v nadgradnji vozila;

| 3.3.2 | v primeru umetnega dela nadgradnje so povezovalne konstrukcije glede trdnosti, togosti in obnašanja enakovredne tistim v nadgradnji vozila; |
| --- | --- |

3.3.2

v primeru umetnega dela nadgradnje so povezovalne konstrukcije glede trdnosti, togosti in obnašanja enakovredne tistim v nadgradnji vozila;

| 3.3.3 | tisti togi elementi, ki niso del nadgradnje, vendar lahko med deformacijo vdrejo v prostor za preživetje, se namestijo v dele nadgradnje; |
| --- | --- |

3.3.3

tisti togi elementi, ki niso del nadgradnje, vendar lahko med deformacijo vdrejo v prostor za preživetje, se namestijo v dele nadgradnje;

| 3.3.4 | masa povezovalnih konstrukcij se vključi v porazdelitev mase glede na dodelitev posamezni odprtini in porazdelitev znotraj te odprtine. |
| --- | --- |

3.3.4

masa povezovalnih konstrukcij se vključi v porazdelitev mase glede na dodelitev posamezni odprtini in porazdelitev znotraj te odprtine.

| 3.4 | Deli nadgradnje se opremijo z umetnimi podporami, da se zanje zagotovijo enake lege težišča in osi vrtenja na nagibni ploščadi kot na celotnem vozilu. Podpore izpolnjujejo naslednje zahteve:






  3.4.1 | na konstrukcijo so pritrjene na način, ki ne povzroča niti ojačitve niti večje dodatne obremenitve delov nadgradnje; |
| --- | --- | --- |

3.4

Deli nadgradnje se opremijo z umetnimi podporami, da se zanje zagotovijo enake lege težišča in osi vrtenja na nagibni ploščadi kot na celotnem vozilu. Podpore izpolnjujejo naslednje zahteve:

3.4.1

na konstrukcijo so pritrjene na način, ki ne povzroča niti ojačitve niti večje dodatne obremenitve delov nadgradnje;

| 3.4.2 | so dovolj močne in toge, da so odporne na kakršno koli deformacijo, ki bi lahko med nagibanjem in postopkom prevračanja spremenila smer gibanja dela nadgradnje; |
| --- | --- |

3.4.2

so dovolj močne in toge, da so odporne na kakršno koli deformacijo, ki bi lahko med nagibanjem in postopkom prevračanja spremenila smer gibanja dela nadgradnje;

| 3.4.3 | njihova masa se vključi v porazdelitev mase in lego težišča dela nadgradnje. |
| --- | --- |

3.4.3

njihova masa se vključi v porazdelitev mase in lego težišča dela nadgradnje.

| 3.5 | Porazdelitev mase v delu nadgradnje se določi ob upoštevanju naslednjega:






  3.5.1 | celoten del nadgradnje (odprtine, povezovalne konstrukcije, dodatni konstrukcijski elementi, podpore) se upoštevajo med preverjanjem veljavnosti dveh enačb iz odstavkov 4.2.1 in 4.2.2 Priloge 4; |
| --- | --- | --- |

3.5

Porazdelitev mase v delu nadgradnje se določi ob upoštevanju naslednjega:

3.5.1

celoten del nadgradnje (odprtine, povezovalne konstrukcije, dodatni konstrukcijski elementi, podpore) se upoštevajo med preverjanjem veljavnosti dveh enačb iz odstavkov 4.2.1 in 4.2.2 Priloge 4;

| 3.5.2 | vse mase, dodeljene odprtinam (glej odstavek 4.2.2 in sliko 4 Priloge 4), se namestijo in pritrdijo na del nadgradnje tako, da ne povzročijo ojačitve, dodatne obremenitve ali omejitve deformacije. |
| --- | --- |

3.5.2

vse mase, dodeljene odprtinam (glej odstavek 4.2.2 in sliko 4 Priloge 4), se namestijo in pritrdijo na del nadgradnje tako, da ne povzročijo ojačitve, dodatne obremenitve ali omejitve deformacije.

| 3.5.3 | Če so zadrževalni sistemi del tipa vozila, se mase potnikov upoštevajo, kot je opisano v prilogah 4 in 5. |
| --- | --- |

3.5.3

Če so zadrževalni sistemi del tipa vozila, se mase potnikov upoštevajo, kot je opisano v prilogah 4 in 5.

4.   Preskusni postopek

Preskusni postopek je enak postopku, opisanem v odstavku 3 Priloge 5 za celotno vozilo.

5.   Ocena preskusov

| 5.1 | Tip vozila se homologira, če deli nadgradnje opravijo preskus s prevračanjem in sta izpolnjeni enačbi 2 in 3 iz odstavka 4 Priloge 4. |
| --- | --- |

5.1

Tip vozila se homologira, če deli nadgradnje opravijo preskus s prevračanjem in sta izpolnjeni enačbi 2 in 3 iz odstavka 4 Priloge 4.

| 5.2 | Če eden od delov nadgradnje ne opravi preskusa, se tip vozila ne homologira. |
| --- | --- |

5.2

Če eden od delov nadgradnje ne opravi preskusa, se tip vozila ne homologira.

| 5.3 | Če del nadgradnje opravi preskus s prevračanjem, se za vse odprtine, ki sestavljajo ta del nadgradnje, šteje, da so opravile preskus s prevračanjem, navedba rezultata pa se lahko uporabi v prihodnjih vlogah za homologacijo, pod pogojem, da razmerje njihovih mas v naknadni nadgradnji ostane enako. |
| --- | --- |

5.3

Če del nadgradnje opravi preskus s prevračanjem, se za vse odprtine, ki sestavljajo ta del nadgradnje, šteje, da so opravile preskus s prevračanjem, navedba rezultata pa se lahko uporabi v prihodnjih vlogah za homologacijo, pod pogojem, da razmerje njihovih mas v naknadni nadgradnji ostane enako.

| 5.4 | Če del nadgradnje ne opravi preskusa s prevračanjem, se za vse odprtine v tem delu nadgradnje šteje, da niso opravile preskusa, tudi če se v prostor za preživetje posega samo v eni od odprtin. |
| --- | --- |

5.4

Če del nadgradnje ne opravi preskusa s prevračanjem, se za vse odprtine v tem delu nadgradnje šteje, da niso opravile preskusa, tudi če se v prostor za preživetje posega samo v eni od odprtin.

6.   Dokumentacija preskusa s prevračanjem dela nadgradnje

Poročilo o preskusu vsebuje vse potrebne podatke, da se dokaže:

| 6.1 | konstrukcija preskušenih delov nadgradnje (dimenzije, materiali, mase, lega težišča, konstrukcijske metode); |
| --- | --- |

6.1

konstrukcija preskušenih delov nadgradnje (dimenzije, materiali, mase, lega težišča, konstrukcijske metode);

| 6.2 | da so bili preskusi izvedeni v skladu s to prilogo; |
| --- | --- |

6.2

da so bili preskusi izvedeni v skladu s to prilogo;

| 6.3 | ali so zahteve – iz odstavka 5.1 tega pravilnika – izpolnjene; |
| --- | --- |

6.3

ali so zahteve – iz odstavka 5.1 tega pravilnika – izpolnjene;

| 6.4 | posamične ocene delov nadgradnje in njihovih odprtin; |
| --- | --- |

6.4

posamične ocene delov nadgradnje in njihovih odprtin;

| 6.5 | istovetnost tipa vozila, njegove nadgradnje, preskušenih delov nadgradnje, samih preskusov in osebja, odgovornega za preskuse in njihovo ocenjevanje. |
| --- | --- |

6.5

istovetnost tipa vozila, njegove nadgradnje, preskušenih delov nadgradnje, samih preskusov in osebja, odgovornega za preskuse in njihovo ocenjevanje.

---

PRILOGA 7

NAVIDEZNO STATIČEN OBREMENITVENI PRESKUS DELOV NADGRADNJE KOT ENAKOVREDNA HOMOLOGACIJSKA METODA

1.   Dodatni podatki in informacije

Ta metoda preskušanja uporablja dele nadgradnje kot preskusne enote, od katerih je vsaka zgrajena iz najmanj dveh odprtin vozila, ki se ocenjuje, povezane s tipičnimi konstrukcijskimi elementi. Če proizvajalec izbere to metodo preskušanja, se tehnični službi poleg podatkov in risb, navedenih v odstavku 3.2 tega pravilnika, predložijo naslednje dodatne informacije:

| 1.1 | risbe delov nadgradnje, ki se preskušajo; |
| --- | --- |

1.1

risbe delov nadgradnje, ki se preskušajo;

| 1.2 | energijske vrednosti, ki jih absorbira posamezna odprtina nadgradnje, kot tudi energijska vrednost, ki pripada delom nadgradnje, ki se preskušajo; |
| --- | --- |

1.2

energijske vrednosti, ki jih absorbira posamezna odprtina nadgradnje, kot tudi energijska vrednost, ki pripada delom nadgradnje, ki se preskušajo;

| 1.3 | potrditev energetske zahteve, glej spodnji odstavek 4.2, po uspešnem zaključku navidezno statičnih obremenitvenih preskusov delov nadgradnje. |
| --- | --- |

1.3

potrditev energetske zahteve, glej spodnji odstavek 4.2, po uspešnem zaključku navidezno statičnih obremenitvenih preskusov delov nadgradnje.

2.   Priprava delov nadgradnje

| 2.1 | Proizvajalec pri načrtovanju in izdelavi delov nadgradnje za preskus upošteva zahteve iz odstavkov 3.1, 3.2 in 3.3 Priloge 6. |
| --- | --- |

2.1

Proizvajalec pri načrtovanju in izdelavi delov nadgradnje za preskus upošteva zahteve iz odstavkov 3.1, 3.2 in 3.3 Priloge 6.

| 2.2 | Deli nadgradnje se opremijo s profilom prostora za preživetje na mestih, kamor bodo najverjetneje vdrli stebrički ali drugi konstrukcijski elementi kot posledica pričakovane deformacije. |
| --- | --- |

2.2

Deli nadgradnje se opremijo s profilom prostora za preživetje na mestih, kamor bodo najverjetneje vdrli stebrički ali drugi konstrukcijski elementi kot posledica pričakovane deformacije.

3.   Preskusni postopek

| 3.1 | Vsak del nadgradnje, ki se preskuša, se trdno in varno pritrdi na preskusno delovno mizo prek toge konstrukcije podvozja tako, da






  3.1.1 | se okoli pritrdilnih točk ne pojavi lokalna plastična deformacija; |
| --- | --- | --- |

3.1

Vsak del nadgradnje, ki se preskuša, se trdno in varno pritrdi na preskusno delovno mizo prek toge konstrukcije podvozja tako, da

3.1.1

se okoli pritrdilnih točk ne pojavi lokalna plastična deformacija;

| 3.1.2 | mesto in način pritrditve ne ovirata oblikovanja in delovanja predvidenih plastičnih predelov in zgibov. |
| --- | --- |

3.1.2

mesto in način pritrditve ne ovirata oblikovanja in delovanja predvidenih plastičnih predelov in zgibov.

| 3.2 | Za delovanje obremenitve na del nadgradnje se upoštevajo naslednja pravila:






  3.2.1 | obremenitev je na vratnem krilu enakomerno porazdeljena prek togega nosilca, ki je daljši od vratnega krila, da se v preskusu s prevračanjem simulirajo tla, in ki sledi geometriji vratnega krila; |
| --- | --- | --- |

3.2

Za delovanje obremenitve na del nadgradnje se upoštevajo naslednja pravila:

3.2.1

obremenitev je na vratnem krilu enakomerno porazdeljena prek togega nosilca, ki je daljši od vratnega krila, da se v preskusu s prevračanjem simulirajo tla, in ki sledi geometriji vratnega krila;

| 3.2.2 | smer nastale obremenitve (glej sliko A7.1) je povezana z vzdolžno vodoravno navpično srednjo ravnino vozila, njen nagib (α) pa se določi na naslednji način:

  kjer je:







  Hc | = | višina vratnega krila (v mm) vozila, izmerjena z vodoravne ravnine, na kateri stoji. |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2

smer nastale obremenitve (glej sliko A7.1) je povezana z vzdolžno vodoravno navpično srednjo ravnino vozila, njen nagib (α) pa se določi na naslednji način:

kjer je:

Hc

=

višina vratnega krila (v mm) vozila, izmerjena z vodoravne ravnine, na kateri stoji.

Slika A7.1

Delovanje obremenitve na del nadgradnje

Image

| 3.2.3 | obremenitev deluje na nosilec v težišču dela nadgradnje, pridobljenem iz mase njegovih odprtin in konstrukcijskih elementov, ki jih povezujejo. Z uporabo simbolov iz slike A7.1 se lahko položaj dela nadgradnje določi z naslednjo formulo:

  kjer je:







  s | = | število odprtin v delu nadgradnje |
| --- | --- | --- | --- |
| mi | = | masa odprtine i |
| li | = | razdalja težišča odprtine i od izbrane točke vrtenja (srednja ravnina odprtine (1) na sliki A7.1) |
| lCG | = | razdalja težišča dela nadgradnje od iste izbrane točke vrtenja; |

3.2.3

obremenitev deluje na nosilec v težišču dela nadgradnje, pridobljenem iz mase njegovih odprtin in konstrukcijskih elementov, ki jih povezujejo. Z uporabo simbolov iz slike A7.1 se lahko položaj dela nadgradnje določi z naslednjo formulo:

kjer je:

s

=

število odprtin v delu nadgradnje

mi

=

masa odprtine i

li

=

razdalja težišča odprtine i od izbrane točke vrtenja (srednja ravnina odprtine (1) na sliki A7.1)

lCG

=

razdalja težišča dela nadgradnje od iste izbrane točke vrtenja;

| 3.2.4 | obremenitev se postopoma povečuje z meritvami s tem povezane deformacije v ločenih intervalih vse do popolne deformacije (du), ko eden od elementov dela nadgradnje vdre v prostor za preživetje. |
| --- | --- |

3.2.4

obremenitev se postopoma povečuje z meritvami s tem povezane deformacije v ločenih intervalih vse do popolne deformacije (du), ko eden od elementov dela nadgradnje vdre v prostor za preživetje.

| 3.3 | Pri načrtovanju krivulje upogiba zaradi obremenitve:






  3.3.1 | je pogostost meritev takšna, da je krivulja neprekinjena (glej sliko A7.2); |
| --- | --- | --- |

3.3

Pri načrtovanju krivulje upogiba zaradi obremenitve:

3.3.1

je pogostost meritev takšna, da je krivulja neprekinjena (glej sliko A7.2);

| 3.3.2 | se vrednosti obremenitve in deformacija izmerijo sočasno; |
| --- | --- |

3.3.2

se vrednosti obremenitve in deformacija izmerijo sočasno;

| 3.3.3 | se deformacija obremenjenega vratnega krila izmeri na ravnini in v smeri nastale obremenitve; |
| --- | --- |

3.3.3

se deformacija obremenjenega vratnega krila izmeri na ravnini in v smeri nastale obremenitve;

| 3.3.4 | se tako obremenitev kot tudi deformacija izmerita s točnostjo ± 1 odstotek. |
| --- | --- |

3.3.4

se tako obremenitev kot tudi deformacija izmerita s točnostjo ± 1 odstotek.

4.   Ocena rezultatov preskusa

| 4.1 | Na načrtovani krivulji deformacije zaradi obremenitve se dejanska absorbirana energija v delu nadgradnje (EDN) izrazi kot predel pod krivuljo (glej sliko A7.2).

  Slika A7.2


  Absorbirana energija za del nadgradnje, pridobljena iz izmerjene krivulje deformacije zaradi obremenitve |
| --- | --- |

4.1

Na načrtovani krivulji deformacije zaradi obremenitve se dejanska absorbirana energija v delu nadgradnje (EDN) izrazi kot predel pod krivuljo (glej sliko A7.2).

Slika A7.2

Absorbirana energija za del nadgradnje, pridobljena iz izmerjene krivulje deformacije zaradi obremenitve

Image

| 4.2 | Minimalna energija, ki jo mora absorbirati del nadgradnje (Emin), se določi na naslednji način:






  4.2.1 | skupna energija (ET), ki jo mora absorbirati nadgradnja, je:
  ET = 0,75 MgΔh
  kjer je:







  M | = | Mk masa neobremenjenega vozila brez zadrževalnega sistema; ali
  Mt, skupna efektivna masa vozila z vgrajenimi zadrževalnimi sistemi, |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| g | = | gravitacijska konstanta, |
| Δh | = | vertikalni premik (v metrih) težišča vozila med preskusom s prevračanjem, kakor je opredeljeno v Dodatku k tej prilogi: |

4.2

Minimalna energija, ki jo mora absorbirati del nadgradnje (Emin), se določi na naslednji način:

4.2.1

skupna energija (ET), ki jo mora absorbirati nadgradnja, je:

ET = 0,75 MgΔh

kjer je:

M

=

Mk masa neobremenjenega vozila brez zadrževalnega sistema; ali

Mt, skupna efektivna masa vozila z vgrajenimi zadrževalnimi sistemi,

g

=

gravitacijska konstanta,

Δh

=

vertikalni premik (v metrih) težišča vozila med preskusom s prevračanjem, kakor je opredeljeno v Dodatku k tej prilogi:

| 4.2.2 | skupna energija „ET“ se porazdeli med odprtine nadgradnje v sorazmerju z njihovimi masami:

  kjer je:







  Ei | = | energija, ki jo absorbira odprtina „i“ |
| --- | --- | --- | --- |
| mI | = | masa odprtine „i“, kakor je opredeljeno v odstavku 4.1 Priloge 4 |

4.2.2

skupna energija „ET“ se porazdeli med odprtine nadgradnje v sorazmerju z njihovimi masami:

kjer je:

Ei

=

energija, ki jo absorbira odprtina „i“

mI

=

masa odprtine „i“, kakor je opredeljeno v odstavku 4.1 Priloge 4

| 4.2.3 | minimalna zahtevana energija, ki jo absorbira del nadgradnje (Emin
  ), je vsota energije odprtin, ki sestavljajo del nadgradnje: |
| --- | --- |

4.2.3

minimalna zahtevana energija, ki jo absorbira del nadgradnje (Emin
  ), je vsota energije odprtin, ki sestavljajo del nadgradnje:

| 4.3 | Del nadgradnje opravi obremenitveni preskus, če je:
  EDN ≥ Emin

  V tem primeru se za vse odprtine, ki sestavljajo del nadgradnje, šteje, da so opravile navidezno statičen obremenitveni preskus in ti rezultati se lahko navedejo v prihodnjih zahtevah za homologacijo, pod pogojem, da se ne pričakuje, da imajo sestavni deli odprtin v naknadni nadgradnji večjo maso. |
| --- | --- |

4.3

Del nadgradnje opravi obremenitveni preskus, če je:

EDN ≥ Emin

V tem primeru se za vse odprtine, ki sestavljajo del nadgradnje, šteje, da so opravile navidezno statičen obremenitveni preskus in ti rezultati se lahko navedejo v prihodnjih zahtevah za homologacijo, pod pogojem, da se ne pričakuje, da imajo sestavni deli odprtin v naknadni nadgradnji večjo maso.

| 4.4 | Del nadgradnje ne opravi obremenitvenega preskusa, če je:
  EDN < Emin

  V tem primeru se za vse odprtine, ki oblikujejo del nadgradnje, šteje, da niso opravile preskusa, tudi če se v prostor za preživetje vdre samo skozi eno od odprtin. |
| --- | --- |

4.4

Del nadgradnje ne opravi obremenitvenega preskusa, če je:

EDN < Emin

V tem primeru se za vse odprtine, ki oblikujejo del nadgradnje, šteje, da niso opravile preskusa, tudi če se v prostor za preživetje vdre samo skozi eno od odprtin.

| 4.5 | Tip vozila se homologira, če vsi zahtevani deli nadgradnje opravijo obremenitveni preskus. |
| --- | --- |

4.5

Tip vozila se homologira, če vsi zahtevani deli nadgradnje opravijo obremenitveni preskus.

5.   Dokumentacija navidezno statičnih obremenitvenih preskusov

Poročilo o preskusu upošteva obliko in vsebino iz odstavka 6 Priloge 6.

Dodatek

Določanje vertikalnega premika težišča med preskusom s prevračanjem

Vertikalni premik (Δh) težišča, povezanega s preskusom s prevračanjem, se lahko določi s spodaj prikazano grafično metodo.

| 1. | Z uporabo izmerjenih slik preseka vozila se začetna višina (h1) težišča (lega 1) nad spodnjo ravnino jarka določi za vozilo, ki stoji na svoji točki nestabilnega ravnotežja na nagibni ploščadi (glej sliko A7.A1.1). |
| --- | --- |

1.

Z uporabo izmerjenih slik preseka vozila se začetna višina (h1) težišča (lega 1) nad spodnjo ravnino jarka določi za vozilo, ki stoji na svoji točki nestabilnega ravnotežja na nagibni ploščadi (glej sliko A7.A1.1).

| 2. | Ob predpostavki, da se presek vozila vrti okrog roba podpor kolesa, (točka A na sliki A7.A1.1), se presek vozila nariše z vratnim krilom, ki se dotika spodnje ravnine jarka (glej sliko A7.A1.2). V tej legi se določi višina (h2) težišča (lega 2), povezana s spodnjo ravnino jarka.

  Slika A7.A1.1





  Slika A7.A1.2


  Določanje vertikalnega premika težišča vozila |
| --- | --- |

2.

Ob predpostavki, da se presek vozila vrti okrog roba podpor kolesa, (točka A na sliki A7.A1.1), se presek vozila nariše z vratnim krilom, ki se dotika spodnje ravnine jarka (glej sliko A7.A1.2). V tej legi se določi višina (h2) težišča (lega 2), povezana s spodnjo ravnino jarka.

Slika A7.A1.1

Image

Slika A7.A1.2

Določanje vertikalnega premika težišča vozila

Image

| 3. | Vertikalni premik težišča (Δh) je
  Δh = h1 – h2 |
| --- | --- |

3.

Vertikalni premik težišča (Δh) je

Δh = h1 – h2

| 4. | Če se preskuša več kot en del nadgradnje in ima vsak del nadgradnje različno končno deformirano obliko, se vertikalni premik težišča (Δhi) določi za vsak del nadgradnje, skupna povprečna vrednost (Δh) pa se izmeri kot



  kjer je:







  Δhi | = | vertikalni premik težišča dela nadgradnje i, |
| --- | --- | --- | --- |
| k | = | število preskušenih delov nadgradnje. |

4.

Če se preskuša več kot en del nadgradnje in ima vsak del nadgradnje različno končno deformirano obliko, se vertikalni premik težišča (Δhi) določi za vsak del nadgradnje, skupna povprečna vrednost (Δh) pa se izmeri kot

Formula

kjer je:

Δhi

=

vertikalni premik težišča dela nadgradnje i,

k

=

število preskušenih delov nadgradnje.

---

PRILOGA 8

NAVIDEZNO STATIČEN IZRAČUN NA PODLAGI PRESKUŠANJA SESTAVNIH DELOV KOT ENAKOVREDNA HOMOLOGACIJSKA METODA

1.   Dodatni podatki in informacije

Če proizvajalec izbere to metodo preskušanja, se tehnični službi poleg podatkov in risb, navedenih v odstavku 3.2 tega pravilnika, predložijo naslednje informacije:

| 1.1 | mesto plastičnih predelov (PP) in plastičnih zgibov (PZ) v nadgradnji;






  1.1.1 | vsi posamezni PP in PZ se označijo izključno na sliki nadgradnje na njihovih geometrijsko določenih mestih (glej sliko A8.1.); |
| --- | --- | --- |

1.1

mesto plastičnih predelov (PP) in plastičnih zgibov (PZ) v nadgradnji;

1.1.1

vsi posamezni PP in PZ se označijo izključno na sliki nadgradnje na njihovih geometrijsko določenih mestih (glej sliko A8.1.);

| 1.1.2 | konstrukcijski elementi PP in PZ se lahko v izračunu obravnavajo kot togi ali elastični deli, njihova dolžina pa se določi z njihovimi dejanskimi dimenzijami v vozilu. |
| --- | --- |

1.1.2

konstrukcijski elementi PP in PZ se lahko v izračunu obravnavajo kot togi ali elastični deli, njihova dolžina pa se določi z njihovimi dejanskimi dimenzijami v vozilu.

| 1.2 | Tehnični parametri PP in PZ;






  1.2.1 | geometrija premera konstrukcijskih elementov, v katerih so nameščeni PP in PZ; |
| --- | --- | --- |

1.2

Tehnični parametri PP in PZ;

1.2.1

geometrija premera konstrukcijskih elementov, v katerih so nameščeni PP in PZ;

| 1.2.2 | vrsta in smer obremenitve, delujoče na vsak PP in PZ; |
| --- | --- |

1.2.2

vrsta in smer obremenitve, delujoče na vsak PP in PZ;

| 1.2.3 | krivulja upogiba zaradi obremenitve vsakega PP in PZ, kot je opisano v Dodatku k tej prilogi. Proizvajalec lahko za izračun uporabi statične ali dinamične značilnosti PP in PZ, vendar pa v enem izračunu statičnih in dinamičnih značilnosti ne sme pomešati. |
| --- | --- |

1.2.3

krivulja upogiba zaradi obremenitve vsakega PP in PZ, kot je opisano v Dodatku k tej prilogi. Proizvajalec lahko za izračun uporabi statične ali dinamične značilnosti PP in PZ, vendar pa v enem izračunu statičnih in dinamičnih značilnosti ne sme pomešati.

Slika A8.1

Geometrični parametri plastičnih zgibov na odprtini

Image

| 1.3 | Navedba skupne energije (ET), ki jo mora absorbirati nadgradnja, z uporabo formule, navedene v spodnjem odstavku 3.1. |
| --- | --- |

1.3

Navedba skupne energije (ET), ki jo mora absorbirati nadgradnja, z uporabo formule, navedene v spodnjem odstavku 3.1.

| 1.4 | Kratek tehnični opis algoritma in računalniškega programa, ki se uporabljata za izračun. |
| --- | --- |

1.4

Kratek tehnični opis algoritma in računalniškega programa, ki se uporabljata za izračun.

2.   Zahteve za navidezno statičen izračun

| 2.1 | Celotna nadgradnja se za izračun matematično oblikuje kot nosilna konstrukcija, ki se lahko deformira, ob upoštevanju naslednjega:






  2.1.1 | nadgradnja se oblikuje kot posamezna naložena enota, ki vsebuje PP in PZ, ki se lahko deformirajo, povezane z ustreznimi konstrukcijskimi elementi; |
| --- | --- | --- |

2.1

Celotna nadgradnja se za izračun matematično oblikuje kot nosilna konstrukcija, ki se lahko deformira, ob upoštevanju naslednjega:

2.1.1

nadgradnja se oblikuje kot posamezna naložena enota, ki vsebuje PP in PZ, ki se lahko deformirajo, povezane z ustreznimi konstrukcijskimi elementi;

| 2.1.2 | nadgradnja ima dejanske dimenzije karoserije. Pri pregledu prostora za preživetje se uporabi notranji obris stranskih stebričkov in strešne konstrukcije; |
| --- | --- |

2.1.2

nadgradnja ima dejanske dimenzije karoserije. Pri pregledu prostora za preživetje se uporabi notranji obris stranskih stebričkov in strešne konstrukcije;

| 2.1.3 | PZ uporabljajo dejanske dimenzije stebričkov in konstrukcijskih elementov, na katerih so nameščeni (glej Dodatek k tej prilogi). |
| --- | --- |

2.1.3

PZ uporabljajo dejanske dimenzije stebričkov in konstrukcijskih elementov, na katerih so nameščeni (glej Dodatek k tej prilogi).

| 2.2 | Nastale obremenitve v izračunu izpolnjujejo naslednje zahteve:






  2.2.1 | aktivna obremenitev deluje na prečno ravnino s težiščem nadgradnje (vozila), ki je pravokotna na navpično vzdolžno srednjo ravnino (NVSR) vozila. Aktivna obremenitev deluje na vratno krilo nadgradnje prek popolnoma toge ravnine delovanja obremenitve, ki se širi v obe smeri nad vratnim krilom in vsako sosednjo konstrukcijo; |
| --- | --- | --- |

2.2

Nastale obremenitve v izračunu izpolnjujejo naslednje zahteve:

2.2.1

aktivna obremenitev deluje na prečno ravnino s težiščem nadgradnje (vozila), ki je pravokotna na navpično vzdolžno srednjo ravnino (NVSR) vozila. Aktivna obremenitev deluje na vratno krilo nadgradnje prek popolnoma toge ravnine delovanja obremenitve, ki se širi v obe smeri nad vratnim krilom in vsako sosednjo konstrukcijo;

| 2.2.2 | na začetku simulacije se ravnina delovanja obremenitve dotika vratnega krila na svojem delu, najbolj oddaljenem od navpične vzdolžne srednje ravnine. Določijo se kontaktne točke med ravnino delovanja obremenitve in nadgradnjo, da se zagotovi natančen prenos obremenitve; |
| --- | --- |

2.2.2

na začetku simulacije se ravnina delovanja obremenitve dotika vratnega krila na svojem delu, najbolj oddaljenem od navpične vzdolžne srednje ravnine. Določijo se kontaktne točke med ravnino delovanja obremenitve in nadgradnjo, da se zagotovi natančen prenos obremenitve;

| 2.2.3 | aktivna obremenitev ima nagib α, povezan z navpično vzdolžno srednjo ravnino vozila (glej sliko A8.2);

  kjer je:







  Hc | = | višina vratnega krila (v mm) vozila, izmerjena z vodoravne ravnine, na kateri stoji. |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.3

aktivna obremenitev ima nagib α, povezan z navpično vzdolžno srednjo ravnino vozila (glej sliko A8.2);

kjer je:

Hc

=

višina vratnega krila (v mm) vozila, izmerjena z vodoravne ravnine, na kateri stoji.

Smer delovanja aktivne obremenitve se med izračunom ne spremeni.

| 2.2.4 | aktivna obremenitev se z majhnimi posamičnimi koraki poveča in celotna deformacija konstrukcije se izračuna na vsakem koraku obremenitve. Število korakov obremenitve ni večje od 100 in koraki so navidezno enaki; |
| --- | --- |

2.2.4

aktivna obremenitev se z majhnimi posamičnimi koraki poveča in celotna deformacija konstrukcije se izračuna na vsakem koraku obremenitve. Število korakov obremenitve ni večje od 100 in koraki so navidezno enaki;

| 2.2.5 | med postopkom deformacije se lahko ravnina delovanja obremenitve, poleg vzporednega prenosa, vrti okoli osi stičišča ravnine delovanja obremenitve s prečno ravnino s težiščem, da se upošteva asimetrična deformacija nadgradnje; |
| --- | --- |

2.2.5

med postopkom deformacije se lahko ravnina delovanja obremenitve, poleg vzporednega prenosa, vrti okoli osi stičišča ravnine delovanja obremenitve s prečno ravnino s težiščem, da se upošteva asimetrična deformacija nadgradnje;

| 2.2.6 | pasivne (podporne) sile se uporabijo na togi talni konstrukciji, ki ne vpliva na deformacijo konstrukcije. |
| --- | --- |

2.2.6

pasivne (podporne) sile se uporabijo na togi talni konstrukciji, ki ne vpliva na deformacijo konstrukcije.

Slika A8.2

Delovanje obremenitve na nadgradnjo

Image

| 2.3 | Algoritem izračuna in računalniški program izpolnjujeta naslednje zahteve:






  2.3.1 | program upošteva nelinearnosti v značilnostih PZ in velik obseg deformacij konstrukcije; |
| --- | --- | --- |

2.3

Algoritem izračuna in računalniški program izpolnjujeta naslednje zahteve:

2.3.1

program upošteva nelinearnosti v značilnostih PZ in velik obseg deformacij konstrukcije;

| 2.3.2 | program prilagodi delovni obseg PZ in PP ter prekine izračun, če deformacija PZ presega potrjen delovni razpon (glej Dodatek k tej prilogi); |
| --- | --- |

2.3.2

program prilagodi delovni obseg PZ in PP ter prekine izračun, če deformacija PZ presega potrjen delovni razpon (glej Dodatek k tej prilogi);

| 2.3.3 | program lahko izračuna skupno energijo, ki jo absorbira nadgradnja na vsakem posamičnem koraku obremenitve; |
| --- | --- |

2.3.3

program lahko izračuna skupno energijo, ki jo absorbira nadgradnja na vsakem posamičnem koraku obremenitve;

| 2.3.4 | program lahko pri vsakem posamičnem koraku prikaže deformirano obliko odprtin, ki oblikujejo nadgradnjo, in položaj vsakega togega dela, ki lahko vdre v prostor za preživetje; program določi posamičen korak obremenitve, pri katerem togi konstrukcijski del najprej vdre v prostor za preživetje; |
| --- | --- |

2.3.4

program lahko pri vsakem posamičnem koraku prikaže deformirano obliko odprtin, ki oblikujejo nadgradnjo, in položaj vsakega togega dela, ki lahko vdre v prostor za preživetje; program določi posamičen korak obremenitve, pri katerem togi konstrukcijski del najprej vdre v prostor za preživetje;

| 2.3.5 | program lahko odkrije in določi posamezen korak obremenitve, pri katerem se začne popolna zrušitev nadgradnje, ko nadgradnja postane nestabilna in se deformacija nadaljuje brez povečanja obremenitve. |
| --- | --- |

2.3.5

program lahko odkrije in določi posamezen korak obremenitve, pri katerem se začne popolna zrušitev nadgradnje, ko nadgradnja postane nestabilna in se deformacija nadaljuje brez povečanja obremenitve.

3.   Ocena izračuna

| 3.1 | Skupna energija (ET), ki jo mora absorbirati nadgradnja, se določi na naslednji način:
  ET = 0,75 M.g.Δh
  kjer je:







  M | = | | Mk masa neobremenjenega vozila brez zadrževalnih sistemov, ali |
| --- | --- | --- | --- | --- |

3.1

Skupna energija (ET), ki jo mora absorbirati nadgradnja, se določi na naslednji način:

ET = 0,75 M.g.Δh

kjer je:

M

=

Mk masa neobremenjenega vozila brez zadrževalnih sistemov, ali

| | Mt skupna efektivna masa vozila z vgrajenimi zadrževalnimi sistemi |
| --- | --- |

Mt skupna efektivna masa vozila z vgrajenimi zadrževalnimi sistemi

G

=

gravitacijska konstanta

Δh

=

vertikalni premik (v metrih) težišča vozila med preskusom s prevračanjem, kakor je opredeljeno v Dodatku k Prilogi 7

| 3.2 | Absorbirana energija (Ea) nadgradnje se izračuna pri posamičnem koraku obremenitve, pri katerem se kateri koli togi konstrukcijski del prvič dotakne prostora za preživetje. |
| --- | --- |

3.2

Absorbirana energija (Ea) nadgradnje se izračuna pri posamičnem koraku obremenitve, pri katerem se kateri koli togi konstrukcijski del prvič dotakne prostora za preživetje.

| 3.3 | Tip vozila se homologira, če je Ea ≥ ET |
| --- | --- |

3.3

Tip vozila se homologira, če je Ea ≥ ET

4.   Dokumentacija navidezno statičnega izračuna

Poročilo o izračunu mora vsebovati naslednje podatke:

| 4.1 | podroben mehanični opis nadgradnje, ki vsebuje mesto PP in PZ ter določa toge in elastične dele, |
| --- | --- |

4.1

podroben mehanični opis nadgradnje, ki vsebuje mesto PP in PZ ter določa toge in elastične dele,

| 4.2 | podatke, pridobljene s preskusi, in s tem povezane grafe, |
| --- | --- |

4.2

podatke, pridobljene s preskusi, in s tem povezane grafe,

| 4.3 | izjavo, ali so zahteve iz odstavka 5.1 tega pravilnika izpolnjene, |
| --- | --- |

4.3

izjavo, ali so zahteve iz odstavka 5.1 tega pravilnika izpolnjene,

| 4.4 | opredelitev tipa vozila in osebja, odgovornega za preskus, izračune in oceno. |
| --- | --- |

4.4

opredelitev tipa vozila in osebja, odgovornega za preskus, izračune in oceno.

Dodatek

Značilnosti plastičnih zgibov

1.   Značilne krivulje

Splošna oblika značilne krivulje plastičnega predela (PP) je nelinearno razmerje med obremenitvijo in deformacijo, izmerjeno na konstrukcijskih delih vozila v laboratorijskih preskusih.

Značilne krivulje plastičnega zgiba prikazujejo razmerje med upogibnim momentom (M) in rotacijskim kotom (φ). Splošno obliko značilne krivulje PZ prikazuje slika A8.A1.1.

Slika A8.A1.1

Značilna krivulja za plastični zgib

Image

2.   Vidiki razponov deformacije

| 2.1 | „Izmerjeni razpon“ značilne krivulje PZ je razpon deformacije, pri kateri so bile izvedene meritve. Izmerjeni razpon lahko vključuje razpoko in/ali razpon hitrega utrjevanja. Za izračun se uporabijo samo vrednosti karakteristik PZ, ki se pojavijo v izmerjenem razponu. |
| --- | --- |

2.1

„Izmerjeni razpon“ značilne krivulje PZ je razpon deformacije, pri kateri so bile izvedene meritve. Izmerjeni razpon lahko vključuje razpoko in/ali razpon hitrega utrjevanja. Za izračun se uporabijo samo vrednosti karakteristik PZ, ki se pojavijo v izmerjenem razponu.

| 2.2 | „Delovni razpon“ značilne krivulje PZ je razpon, ki ga pokriva izračun.
  Delovni razpon ne presega izmerjenega razpona in lahko vključuje razpoko, vendar ne razpona hitrega utrjevanja. |
| --- | --- |

2.2

„Delovni razpon“ značilne krivulje PZ je razpon, ki ga pokriva izračun.

Delovni razpon ne presega izmerjenega razpona in lahko vključuje razpoko, vendar ne razpona hitrega utrjevanja.

| 2.3 | Značilnosti PZ, uporabljene v izračunu, vključujejo krivuljo M-φ v izmerjenem razponu. |
| --- | --- |

2.3

Značilnosti PZ, uporabljene v izračunu, vključujejo krivuljo M-φ v izmerjenem razponu.

3.   Dinamične značilnosti

Obstajata dve vrsti značilnosti PZ in PP: navidezno statične in dinamične. Dinamične značilnosti PZ se lahko določijo na dva načina:

| 3.1 | z dinamičnim udarnim preskusom sestavnega dela; |
| --- | --- |

3.1

z dinamičnim udarnim preskusom sestavnega dela;

| 3.2 | z uporabo dinamičnega faktorja Kd za preoblikovanje navidezno statičnih značilnosti PZ.
  To preoblikovanje pomeni, da se vrednosti navidezno statičnega upogibnega momenta lahko povečajo s Kd.
  Za jeklene konstrukcijske elemente se lahko uporabi Kd = 1,2 brez laboratorijskih preskusov. |
| --- | --- |

3.2

z uporabo dinamičnega faktorja Kd za preoblikovanje navidezno statičnih značilnosti PZ.

To preoblikovanje pomeni, da se vrednosti navidezno statičnega upogibnega momenta lahko povečajo s Kd.

Za jeklene konstrukcijske elemente se lahko uporabi Kd = 1,2 brez laboratorijskih preskusov.

Slika A8.A1.2

Izpeljava dinamičnih značilnosti plastičnega zgiba iz statične krivulje

Image

---

PRILOGA 9

RAČUNALNIŠKA SIMULACIJA PRESKUSA S PREVRAČANJEM NA CELOTNEM VOZILU KOT ENAKOVREDNA HOMOLOGACIJSKA METODA

1.   Dodatni podatki in informacije

Z metodo računalniške simulacije, ki jo odobri tehnična služba, se lahko dokaže, da nadgradnja izpolnjuje zahteve, navedene v odstavkih 5.1.1 in 5.1.2 tega pravilnika.

Če proizvajalec izbere to metodo preskušanja, se tehnični službi poleg podatkov in risb, navedenih v odstavku 3.2 tega pravilnika, predložijo naslednje informacije:

| 1.1 | Opis uporabljene simulacije in metode izračuna, ki je bila uporabljena, ter jasno in natančno opredelitev analize programske opreme, vključno z vsaj njenim proizvajalcem, njenim trgovskim imenom, uporabljeno različico in kontaktnimi podatki razvijalca. |
| --- | --- |

1.1

Opis uporabljene simulacije in metode izračuna, ki je bila uporabljena, ter jasno in natančno opredelitev analize programske opreme, vključno z vsaj njenim proizvajalcem, njenim trgovskim imenom, uporabljeno različico in kontaktnimi podatki razvijalca.

| 1.2 | Vzorce materiala in uporabljene vnosne podatke. |
| --- | --- |

1.2

Vzorce materiala in uporabljene vnosne podatke.

| 1.3 | Vrednosti za določene mase, težišče in vztrajnostne momente, ki se uporabljajo v matematičnem modelu. |
| --- | --- |

1.3

Vrednosti za določene mase, težišče in vztrajnostne momente, ki se uporabljajo v matematičnem modelu.

2.   Matematični model

Model lahko opiše realno fizično obnašanje postopka prevračanja v skladu s Prilogo 5. Matematični model je izdelan in predpostavke so predpisane tako, da izračun daje ohranljive rezultate. Model se oblikuje ob upoštevanju naslednjega:

| 2.1 | tehnična služba lahko zahteva izvedbo preskusov na dejanski konstrukciji vozila, da se dokaže veljavnost matematičnega modela in preverijo predpostavke iz tega modela; |
| --- | --- |

2.1

tehnična služba lahko zahteva izvedbo preskusov na dejanski konstrukciji vozila, da se dokaže veljavnost matematičnega modela in preverijo predpostavke iz tega modela;

| 2.2 | skupna masa in lega težišča, ki se uporabljata v matematičnem modelu, sta enaki tistim v vozilu v postopku homologacije; |
| --- | --- |

2.2

skupna masa in lega težišča, ki se uporabljata v matematičnem modelu, sta enaki tistim v vozilu v postopku homologacije;

| 2.3 | porazdelitev mase v matematičnem modelu ustreza vozilu v postopku homologacije; vztrajnostni momenti, ki se uporabljajo v matematičnem modelu, se izračunajo na podlagi te porazdelitve mase. |
| --- | --- |

2.3

porazdelitev mase v matematičnem modelu ustreza vozilu v postopku homologacije; vztrajnostni momenti, ki se uporabljajo v matematičnem modelu, se izračunajo na podlagi te porazdelitve mase.

3.   Zahteve za algoritem in simulacijski program ter za računalniško opremo

| 3.1 | Natančno se določi položaj vozila v nestabilnem ravnotežju na točki prevračanja in položaj ob prvem stiku s tlemi. Simulacijski program lahko začne delovati v položaju nestabilnega ravnotežja, vendar pa najpozneje ob prvem stiku s tlemi. |
| --- | --- |

3.1

Natančno se določi položaj vozila v nestabilnem ravnotežju na točki prevračanja in položaj ob prvem stiku s tlemi. Simulacijski program lahko začne delovati v položaju nestabilnega ravnotežja, vendar pa najpozneje ob prvem stiku s tlemi.

| 3.2 | Začetni pogoji na točki prvega stika s tlemi se določijo s spremembo potencialne energije v položaju nestabilnega ravnotežja. |
| --- | --- |

3.2

Začetni pogoji na točki prvega stika s tlemi se določijo s spremembo potencialne energije v položaju nestabilnega ravnotežja.

| 3.3 | Simulacijski program deluje vsaj dokler ni dosežena največja deformacija. |
| --- | --- |

3.3

Simulacijski program deluje vsaj dokler ni dosežena največja deformacija.

| 3.4 | Simulacijski program ustvari stabilno rešitev, katere rezultat ni odvisen od posamičnega časovnega koraka. |
| --- | --- |

3.4

Simulacijski program ustvari stabilno rešitev, katere rezultat ni odvisen od posamičnega časovnega koraka.

| 3.5 | Simulacijski program lahko izračuna elemente energije za energetsko bilanco na vsakem posamičnem koraku obremenitve. |
| --- | --- |

3.5

Simulacijski program lahko izračuna elemente energije za energetsko bilanco na vsakem posamičnem koraku obremenitve.

| 3.6 | Nefizični elementi energije, uvedeni s postopkom matematičnega modeliranja (na primer „peščena ura“ in notranje dušenje), nikoli ne presežejo 5 odstotkov skupne energije. |
| --- | --- |

3.6

Nefizični elementi energije, uvedeni s postopkom matematičnega modeliranja (na primer „peščena ura“ in notranje dušenje), nikoli ne presežejo 5 odstotkov skupne energije.

| 3.7 | Koeficient trenja, ki se uporablja ob stiku s tlemi, se potrdi z rezultati fizičnega preskusa ali pa izračun dokaže, da koeficient trenja daje ohranljive rezultate. |
| --- | --- |

3.7

Koeficient trenja, ki se uporablja ob stiku s tlemi, se potrdi z rezultati fizičnega preskusa ali pa izračun dokaže, da koeficient trenja daje ohranljive rezultate.

| 3.8 | V matematičnem modelu se upoštevajo vsi možni fizični stiki med deli vozila. |
| --- | --- |

3.8

V matematičnem modelu se upoštevajo vsi možni fizični stiki med deli vozila.

4.   Ocena simulacije

| 4.1 | Če so navedene zahteve za simulacijski program izpolnjene, se simulacija sprememb v geometriji notranje konstrukcije in primerjava z geometrijsko obliko prostora za preživetje oceni tako, kot je določeno v odstavkih 5.1 in 5.2 tega pravilnika. |
| --- | --- |

4.1

Če so navedene zahteve za simulacijski program izpolnjene, se simulacija sprememb v geometriji notranje konstrukcije in primerjava z geometrijsko obliko prostora za preživetje oceni tako, kot je določeno v odstavkih 5.1 in 5.2 tega pravilnika.

| 4.2 | Če se med simulacijo prevračanja ne posega v prostor za preživetje, se homologacija podeli. |
| --- | --- |

4.2

Če se med simulacijo prevračanja ne posega v prostor za preživetje, se homologacija podeli.

| 4.3 | Če se med simulacijo prevračanja posega v prostor za preživetje, se homologacija zavrne. |
| --- | --- |

4.3

Če se med simulacijo prevračanja posega v prostor za preživetje, se homologacija zavrne.

5.   Dokumentacija

| 5.1 | Poročilo o simulaciji mora vsebovati naslednje podatke:






  5.1.1 | vse podatke in informacije, navedene v odstavku 1 te priloge; |
| --- | --- | --- |

5.1

Poročilo o simulaciji mora vsebovati naslednje podatke:

5.1.1

vse podatke in informacije, navedene v odstavku 1 te priloge;

| 5.1.2 | risbo, ki prikazuje matematični model nadgradnje; |
| --- | --- |

5.1.2

risbo, ki prikazuje matematični model nadgradnje;

| 5.1.3 | navedbo kotnih vrednosti, hitrosti in kotne hitrosti v položaju nestabilnega ravnotežja vozila in v položaju prvega stika s tlemi; |
| --- | --- |

5.1.3

navedbo kotnih vrednosti, hitrosti in kotne hitrosti v položaju nestabilnega ravnotežja vozila in v položaju prvega stika s tlemi;

| 5.1.4 | tabelo vrednosti skupne energije in vrednosti vseh njenih elementov (kinetična energija, notranja energija, energija peščene ure) ob časovnih spremembah 1 ms, ki vključujejo najmanj obdobje od prvega stika s tlemi do največje dosežene deformacije; |
| --- | --- |

5.1.4

tabelo vrednosti skupne energije in vrednosti vseh njenih elementov (kinetična energija, notranja energija, energija peščene ure) ob časovnih spremembah 1 ms, ki vključujejo najmanj obdobje od prvega stika s tlemi do največje dosežene deformacije;

| 5.1.5 | pričakovani koeficient talnega trenja; |
| --- | --- |

5.1.5

pričakovani koeficient talnega trenja;

| 5.1.6 | grafične prikaze ali podatke, ki na ustrezen način prikazujejo, da so zahteve iz odstavkov 5.1.1 in 5.1.2 tega pravilnika izpolnjene. Ta zahteva se lahko izpolni z zagotovitvijo grafičnega prikaza, glede na čas, razdalje med notranjim obrisom deformirane konstrukcije in robom prostora za preživetje; |
| --- | --- |

5.1.6

grafične prikaze ali podatke, ki na ustrezen način prikazujejo, da so zahteve iz odstavkov 5.1.1 in 5.1.2 tega pravilnika izpolnjene. Ta zahteva se lahko izpolni z zagotovitvijo grafičnega prikaza, glede na čas, razdalje med notranjim obrisom deformirane konstrukcije in robom prostora za preživetje;

| 5.1.7 | izjavo o izpolnjevanju ali neizpolnjevanju zahtev iz odstavkov 5.1.1 in 5.1.2 tega pravilnika; |
| --- | --- |

5.1.7

izjavo o izpolnjevanju ali neizpolnjevanju zahtev iz odstavkov 5.1.1 in 5.1.2 tega pravilnika;

| 5.1.8 | vse podatke in informacije, potrebne za jasno opredelitev tipa vozila, njegove nadgradnje, matematičnega modela nadgradnje in samega izračuna. |
| --- | --- |

5.1.8

vse podatke in informacije, potrebne za jasno opredelitev tipa vozila, njegove nadgradnje, matematičnega modela nadgradnje in samega izračuna.

| 5.2 | Priporočljivo je, da poročilo vsebuje tudi grafične prikaze deformirane konstrukcije v trenutku, ko se pojavi največja deformacija, s pregledom nadgradnje in predelov velike plastične deformacije. |
| --- | --- |

5.2

Priporočljivo je, da poročilo vsebuje tudi grafične prikaze deformirane konstrukcije v trenutku, ko se pojavi največja deformacija, s pregledom nadgradnje in predelov velike plastične deformacije.

| 5.3 | Na zahtevo tehnične službe se zagotovijo nadaljnje informacije in se vključijo v poročilo. |
| --- | --- |

5.3

Na zahtevo tehnične službe se zagotovijo nadaljnje informacije in se vključijo v poročilo.

---

| 30.3.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 84/46 |
| --- | --- | --- | --- |

30.3.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 84/46

---

Le izvirna besedila UN/ECE so pravno veljavna v skladu z mednarodnim javnim pravom. Status in začetek veljavnosti tega pravilnika je treba preveriti v najnovejši različici dokumenta UN/ECE TRANS/WP.29/343, ki je dostopen na:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Pravilnik št. 75 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotne določbe za homologacijo pnevmatik za motorna kolesa in kolesa z motorjem

Vključuje vsa veljavna besedila do:

Dodatka 13 k Pravilniku v prvotni obliki – začetek veljavnosti: 24. oktober 2009

VSEBINA

PRAVILNIK

| 1. | Področje uporabe |
| --- | --- |

1.

| 2. | Opredelitev pojmov |
| --- | --- |

2.

| 3. | Oznake |
| --- | --- |

3.

| 4. | Vloga za homologacijo |
| --- | --- |

4.

| 5. | Homologacija |
| --- | --- |

5.

| 6. | Zahteve |
| --- | --- |

6.

| 7. | Spremembe tipa pnevmatik in razširitev homologacije |
| --- | --- |

7.

| 8. | Skladnost proizvodnje |
| --- | --- |

8.

| 9. | Kazni za neskladnost proizvodnje |
| --- | --- |

9.

| 10. | Popolno prenehanje proizvodnje |
| --- | --- |

10.

| 11. | Imena in naslovi tehničnih služb, ki izvajajo homologacijske preskuse, ter upravnih organov |
| --- | --- |

11.

PRILOGE

| Priloga 1 – | Sporočilo o podeljeni, razširjeni, zavrnjeni ali preklicani homologaciji ali popolnem prenehanju proizvodnje tipa pnevmatike za motorna kolesa in kolesa z motorjem v skladu s Pravilnikom št. 75 |
| --- | --- |

Priloga 1 –

| Priloga 2 – | Primer homologacijske oznake |
| --- | --- |

Priloga 2 –

| Priloga 3 – | Razporeditev oznak na pnevmatikah - primer oznak, ki jih morajo imeti tipi pnevmatik, danih v promet po začetku veljavnosti tega pravilnika |
| --- | --- |

Priloga 3 –

| Priloga 4 – | Indeks nosilnosti/skladnost največje mase |
| --- | --- |

Priloga 4 –

| Priloga 5 – | Oznake velikosti pnevmatike in mere |
| --- | --- |

Priloga 5 –

| Priloga 6 – | Način merjenja velikosti pnevmatik |
| --- | --- |

Priloga 6 –

| Priloga 7 – | Postopek za preskus zmogljivosti obremenitev/hitrost |
| --- | --- |

Priloga 7 –

| Priloga 8 – | Nosilnosti pnevmatike pri različnih hitrostih |
| --- | --- |

Priloga 8 –

| Priloga 9 – | Preskusni postopek za dinamično povečanje pnevmatik |
| --- | --- |

Priloga 9 –

1.   PODROČJE UPORABE

Ta pravilnik velja za nove pnevmatike za vozila kategorij L1, L2, L3, L4 in L5.

Vendar pa ne velja za tipe pnevmatik, zasnovane izključno za „terensko“ uporabo, ki so označene z „NHS“ (not for highway service – ni za uporabo na avtocestah), in za tipe pnevmatik, zasnovane izključno za uporabo na tekmovanjih.

2.   OPREDELITEV POJMOV

V tem pravilniku:

| 2.1 | „tip pnevmatike“ pomeni kategorijo pnevmatik, ki se ne razlikujejo v bistvenih značilnostih, kot so:






  2.1.1 | proizvajalec; |
| --- | --- | --- |

2.1

„tip pnevmatike“ pomeni kategorijo pnevmatik, ki se ne razlikujejo v bistvenih značilnostih, kot so:

2.1.1

proizvajalec;

| 2.1.2 | oznaka velikosti pnevmatike; |
| --- | --- |

2.1.2

oznaka velikosti pnevmatike;

| 2.1.3 | kategorija uporabe (običajna: za običajno uporabo na avtocestah; posebna: za posebno uporabo, kot na primer cestno in terensko uporabo, po snegu, na kolesih z motorjem); |
| --- | --- |

2.1.3

kategorija uporabe (običajna: za običajno uporabo na avtocestah; posebna: za posebno uporabo, kot na primer cestno in terensko uporabo, po snegu, na kolesih z motorjem);

| 2.1.4 | zgradba (z diagonalnim ali poševnim vložkom, prepasana diagonalna zgradba, zgradba z radialnim vložkom); |
| --- | --- |

2.1.4

zgradba (z diagonalnim ali poševnim vložkom, prepasana diagonalna zgradba, zgradba z radialnim vložkom);

| 2.1.5 | hitrostna kategorija; |
| --- | --- |

2.1.5

hitrostna kategorija;

| 2.1.6 | indeks nosilnosti; |
| --- | --- |

2.1.6

indeks nosilnosti;

| 2.1.7 | presek pnevmatike; |
| --- | --- |

2.1.7

presek pnevmatike;

| 2.2 | „zgradba pnevmatike“ pomeni tehnične značilnosti karkase pnevmatike. Zlasti razlikujemo naslednje zgradbe pnevmatike:






  2.2.1 | „diagonalna zgradba“ ali „zgradba s poševnim vložkom“ opisuje zgradbo pnevmatike, pri kateri kordni vložki potekajo od noge do noge, položeni pa so tako, da s središčnico tekalne plasti izmenično tvorijo kot, ki je znatno manjši od 90° (1); |
| --- | --- | --- |

2.2

„zgradba pnevmatike“ pomeni tehnične značilnosti karkase pnevmatike. Zlasti razlikujemo naslednje zgradbe pnevmatike:

2.2.1

„diagonalna zgradba“ ali „zgradba s poševnim vložkom“ opisuje zgradbo pnevmatike, pri kateri kordni vložki potekajo od noge do noge, položeni pa so tako, da s središčnico tekalne plasti izmenično tvorijo kot, ki je znatno manjši od 90° (1);

| 2.2.2 | „prepasana diagonalna zgradba“ opisuje zgradbo diagonalne pnevmatike (s poševnimi vložki), pri kateri je karkasa učvrščena s pasom, sestavljenim iz dveh ali več plasti neraztegljivega kordnega materiala, ki je izmenično položen pod koti, podobnimi kotom karkase; |
| --- | --- |

2.2.2

„prepasana diagonalna zgradba“ opisuje zgradbo diagonalne pnevmatike (s poševnimi vložki), pri kateri je karkasa učvrščena s pasom, sestavljenim iz dveh ali več plasti neraztegljivega kordnega materiala, ki je izmenično položen pod koti, podobnimi kotom karkase;

| 2.2.3 | „radialna“ opisuje zgradbo pnevmatike, pri kateri kordni vložki potekajo od noge do noge pod kotom 90° glede na središčnico tekalne plasti, karkasa pa je učvrščena z zelo neraztegljivim obodnim pasom (1); |
| --- | --- |

2.2.3

„radialna“ opisuje zgradbo pnevmatike, pri kateri kordni vložki potekajo od noge do noge pod kotom 90° glede na središčnico tekalne plasti, karkasa pa je učvrščena z zelo neraztegljivim obodnim pasom (1);

| 2.2.4 | „ojačana“ pomeni zgradbo pnevmatike, katere karkasa je odpornejša od tiste na standardni pnevmatiki; |
| --- | --- |

2.2.4

„ojačana“ pomeni zgradbo pnevmatike, katere karkasa je odpornejša od tiste na standardni pnevmatiki;

| 2.3 | „noga“ je del pnevmatike, ki ima takšno obliko in zgradbo, da se prilega platišču in drži pnevmatiko na njem (2) ; |
| --- | --- |

2.3

„noga“ je del pnevmatike, ki ima takšno obliko in zgradbo, da se prilega platišču in drži pnevmatiko na njem (2) ;

| 2.4 | „kord“ pomeni tekstilna vlakna, ki tvorijo tkanino v vložkih pnevmatike (2); |
| --- | --- |

2.4

„kord“ pomeni tekstilna vlakna, ki tvorijo tkanino v vložkih pnevmatike (2);

| 2.5 | „vložek“ pomeni plast gumiranih vzporednih kordov (2); |
| --- | --- |

2.5

„vložek“ pomeni plast gumiranih vzporednih kordov (2);

| 2.6 | „karkasa“ pomeni del pnevmatike, ki ni tekalna plast ali gumijasta bočnica in nosi težo, ko je pnevmatika napolnjena (2); |
| --- | --- |

2.6

„karkasa“ pomeni del pnevmatike, ki ni tekalna plast ali gumijasta bočnica in nosi težo, ko je pnevmatika napolnjena (2);

| 2.7 | „tekalna plast“ pomeni tisti del pnevmatike, ki je v stiku s cestiščem ter varuje karkaso pred mehanskimi poškodbami in omogoča oprijem s podlago (2); |
| --- | --- |

2.7

„tekalna plast“ pomeni tisti del pnevmatike, ki je v stiku s cestiščem ter varuje karkaso pred mehanskimi poškodbami in omogoča oprijem s podlago (2);

| 2.8 | „bočnica“ je tisti del pnevmatike med tekalno plastjo in površino, ki jo pokrije rob platišča (2); |
| --- | --- |

2.8

„bočnica“ je tisti del pnevmatike med tekalno plastjo in površino, ki jo pokrije rob platišča (2);

| 2.9 | „kanal v tekalni plasti“ pomeni prostor med sosednjima rebroma ali bloki v vzorcu tekalne plasti (2); |
| --- | --- |

2.9

„kanal v tekalni plasti“ pomeni prostor med sosednjima rebroma ali bloki v vzorcu tekalne plasti (2);

| 2.10 | „glavni kanal“ pomeni širok kanal na sredini tekalne plasti; |
| --- | --- |

2.10

„glavni kanal“ pomeni širok kanal na sredini tekalne plasti;

| 2.11 | „širina preseka (S)“ pomeni linearno razdaljo med zunanjimi stranmi bočnic napolnjene pnevmatike brez upoštevanja debeline napisov (oznak), dekoracij ali zaščitnih trakov ali reber (2); |
| --- | --- |

2.11

„širina preseka (S)“ pomeni linearno razdaljo med zunanjimi stranmi bočnic napolnjene pnevmatike brez upoštevanja debeline napisov (oznak), dekoracij ali zaščitnih trakov ali reber (2);

| 2.12 | „celotna širina“ pomeni linearno razdaljo med zunanjimi stranmi bočnic napolnjene pnevmatike, vključno z debelino napisov (oznak), dekoracij in zaščitnih trakov ali reber pri pnevmatikah, kjer je tekalna plast širša od širine preseka, je celotna širina enaka širini tekalne plasti (2); |
| --- | --- |

2.12

„celotna širina“ pomeni linearno razdaljo med zunanjimi stranmi bočnic napolnjene pnevmatike, vključno z debelino napisov (oznak), dekoracij in zaščitnih trakov ali reber pri pnevmatikah, kjer je tekalna plast širša od širine preseka, je celotna širina enaka širini tekalne plasti (2);

| 2.13 | „višina preseka (H)“ pomeni razdaljo, ki ustreza polovici razlike med zunanjim premerom pnevmatike in nazivnim premerom platišča (2); |
| --- | --- |

2.13

„višina preseka (H)“ pomeni razdaljo, ki ustreza polovici razlike med zunanjim premerom pnevmatike in nazivnim premerom platišča (2);

| 2.14 | „nazivno presečno razmerje (Ra)“ pomeni stokratnik števila, dobljenega z delitvijo števila, ki izraža višino preseka (H), s številom, ki izraža nazivno širino preseka (S1), pri čemer sta obe izmeri izraženi v istih enotah; |
| --- | --- |

2.14

„nazivno presečno razmerje (Ra)“ pomeni stokratnik števila, dobljenega z delitvijo števila, ki izraža višino preseka (H), s številom, ki izraža nazivno širino preseka (S1), pri čemer sta obe izmeri izraženi v istih enotah;

| 2.15 | „zunanji premer (D)“ pomeni celoten premer nove napolnjene pnevmatike (2); |
| --- | --- |

2.15

„zunanji premer (D)“ pomeni celoten premer nove napolnjene pnevmatike (2);

| 2.16 | „oznaka velikosti pnevmatike“ pomeni oznako, ki vsebuje:






  2.16.1 | nazivno širino preseka (S1), ki mora biti izražena v mm, razen pri pnevmatikah, katerih oznaka velikosti je navedena v prvem stolpcu preglednic v Prilogi 5 k temu pravilniku; |
| --- | --- | --- |

2.16

„oznaka velikosti pnevmatike“ pomeni oznako, ki vsebuje:

2.16.1

nazivno širino preseka (S1), ki mora biti izražena v mm, razen pri pnevmatikah, katerih oznaka velikosti je navedena v prvem stolpcu preglednic v Prilogi 5 k temu pravilniku;

| 2.16.2 | nazivno presečno razmerje, razen pri nekaterih tipih pnevmatik, katerih oznaka velikosti je navedena v prvem stolpcu preglednic v Prilogi 5 k tej uredbi; |
| --- | --- |

2.16.2

nazivno presečno razmerje, razen pri nekaterih tipih pnevmatik, katerih oznaka velikosti je navedena v prvem stolpcu preglednic v Prilogi 5 k tej uredbi;

| 2.16.3 | dogovorjeno število „d“, ki označuje nazivni premer platišča in ustreza premeru platišča, izraženemu v kodah (števila pod 100) ali v mm (števila nad 100);






  2.16.3.1 | vrednosti simbola „d“ v milimetrih, če je ta naveden s kodo, so naslednje:






  (v mm) |
| --- | --- | --- |
| Simbol „d“ naveden z eno ali dvema številkama, glede na nazivni premer platišča | Vrednost „d“ |
| 4 | 102 |
| 5 | 127 |
| 6 | 152 |
| 7 | 178 |
| 8 | 203 |
| 9 | 229 |
| 10 | 254 |
| 11 | 279 |
| 12 | 305 |
| 13 | 330 |
| 14 | 356 |
| 15 | 381 |
| 16 | 406 |
| 17 | 432 |
| 18 | 457 |
| 19 | 483 |
| 20 | 508 |
| 21 | 533 |
| 22 | 559 |
| 23 | 584 |

2.16.3

dogovorjeno število „d“, ki označuje nazivni premer platišča in ustreza premeru platišča, izraženemu v kodah (števila pod 100) ali v mm (števila nad 100);

2.16.3.1

vrednosti simbola „d“ v milimetrih, če je ta naveden s kodo, so naslednje:

(v mm)

Simbol „d“ naveden z eno ali dvema številkama, glede na nazivni premer platišča

Vrednost „d“

4

102

5

127

6

152

7

178

8

203

9

229

10

254

11

279

12

305

13

330

14

356

15

381

16

406

17

432

18

457

19

483

20

508

21

533

22

559

23

584

| 2.17 | „nazivni premer platišča (d)“ pomeni premer platišča, na katerega se namesti pnevmatika (2); |
| --- | --- |

2.17

„nazivni premer platišča (d)“ pomeni premer platišča, na katerega se namesti pnevmatika (2);

| 2.18 | „platišče“ pomeni oporo za montažo pnevmatike z zračnico ali pnevmatike brez zračnice, na katero se pritrdijo noge pnevmatike (2);






  2.18.1 | „konfiguracija platišča za namestitev pnevmatike“ pomeni tip platišča, načrtovanega za namestitev pnevmatike. V primeru nestandardnih platišč so ta označena s simbolom, ki je naveden na pnevmatiki; |
| --- | --- | --- |

2.18

„platišče“ pomeni oporo za montažo pnevmatike z zračnico ali pnevmatike brez zračnice, na katero se pritrdijo noge pnevmatike (2);

2.18.1

„konfiguracija platišča za namestitev pnevmatike“ pomeni tip platišča, načrtovanega za namestitev pnevmatike. V primeru nestandardnih platišč so ta označena s simbolom, ki je naveden na pnevmatiki;

| 2.19 | „teoretično platišče“ pomeni namišljeno platišče, katerega širina naj bi bila enaka x-kratniku nazivne širine preseka pnevmatike. Vrednost x določi proizvajalec pnevmatike; |
| --- | --- |

2.19

„teoretično platišče“ pomeni namišljeno platišče, katerega širina naj bi bila enaka x-kratniku nazivne širine preseka pnevmatike. Vrednost x določi proizvajalec pnevmatike;

| 2.20 | „merilno platišče“ pomeni platišče, na katerega je treba namestiti pnevmatiko, da se izmeri njena velikost; |
| --- | --- |

2.20

„merilno platišče“ pomeni platišče, na katerega je treba namestiti pnevmatiko, da se izmeri njena velikost;

| 2.21 | „preskusno platišče“ pomeni platišče, na katerega je treba namestiti pnevmatiko, da se opravijo preskusi; |
| --- | --- |

2.21

„preskusno platišče“ pomeni platišče, na katerega je treba namestiti pnevmatiko, da se opravijo preskusi;

| 2.22 | „trganje“ je odletavanje delcev gume s tekalne plasti; |
| --- | --- |

2.22

„trganje“ je odletavanje delcev gume s tekalne plasti;

| 2.23 | „ločevanje korda“ je ločevanje kordnih nitk od njihove gumijaste prevleke; |
| --- | --- |

2.23

„ločevanje korda“ je ločevanje kordnih nitk od njihove gumijaste prevleke;

| 2.24 | „razslojevanje vložkov“ pomeni ločevanje sosednjih vložkov; |
| --- | --- |

2.24

„razslojevanje vložkov“ pomeni ločevanje sosednjih vložkov;

| 2.25 | „ločevanje tekalne plasti“ pomeni trganje tekalne plasti od karkase; |
| --- | --- |

2.25

„ločevanje tekalne plasti“ pomeni trganje tekalne plasti od karkase;

| 2.26 | „indeks nosilnosti“ pomeni število, povezano z največjo dovoljeno obremenitvijo, ki jo lahko prenaša pnevmatika pri hitrosti, ki ustreza simbolu hitrosti v skladu s pogoji uporabe, ki jih določi proizvajalec; Seznam indeksov nosilnosti in ustreznih obremenitev je prikazan v Prilogi 4 k temu pravilniku; |
| --- | --- |

2.26

„indeks nosilnosti“ pomeni število, povezano z največjo dovoljeno obremenitvijo, ki jo lahko prenaša pnevmatika pri hitrosti, ki ustreza simbolu hitrosti v skladu s pogoji uporabe, ki jih določi proizvajalec; Seznam indeksov nosilnosti in ustreznih obremenitev je prikazan v Prilogi 4 k temu pravilniku;

| 2.27 | „preglednica nosilnosti pnevmatike pri različnih hitrostih“ pomeni preglednico v Prilogi 8, v kateri so ob sklicevanju na indekse nosilnosti in zmogljivosti ob nazivni hitrosti navedene spremembe nosilnosti pnevmatike pri hitrostih, ki ne ustrezajo tistim, označenim s simbolom hitrosti; |
| --- | --- |

2.27

„preglednica nosilnosti pnevmatike pri različnih hitrostih“ pomeni preglednico v Prilogi 8, v kateri so ob sklicevanju na indekse nosilnosti in zmogljivosti ob nazivni hitrosti navedene spremembe nosilnosti pnevmatike pri hitrostih, ki ne ustrezajo tistim, označenim s simbolom hitrosti;

| 2.28 | „kategorija hitrosti“ pomeni:






  2.28.1 | hitrosti, izražene s simbolom kategorije hitrosti, kot je prikazano v preglednici v odstavku 2.28.2. |
| --- | --- | --- |

2.28

„kategorija hitrosti“ pomeni:

2.28.1

hitrosti, izražene s simbolom kategorije hitrosti, kot je prikazano v preglednici v odstavku 2.28.2.

| 2.28.2 | Kategorije hitrosti so prikazane v spodnji preglednici:






  (km/h) |
| --- | --- |
| Simbol kategorije hitrosti | Ustrezajoča hitrost |
| B | 50 |
| F | 80 |
| G | 90 |
| J | 100 |
| K | 110 |
| L | 120 |
| M | 130 |
| N | 140 |
| P | 150 |
| Q | 160 |
| R | 170 |
| S | 180 |
| T | 190 |
| U | 200 |
| H | 210 |
| V | 240 |
| W | 270 |

2.28.2

Kategorije hitrosti so prikazane v spodnji preglednici:

(km/h)

Simbol kategorije hitrosti

Ustrezajoča hitrost

B

50

F

80

G

90

J

100

K

110

L

120

M

130

N

140

P

150

Q

160

R

170

S

180

T

190

U

200

H

210

V

240

W

270

| 2.28.3 | Pnevmatike, ki so primerne za največje hitrosti nad 240 km/h, so označene s črko „V“ ali „Z“ (glej odstavek 2.33.3), ki je na oznaki velikosti pnevmatike pred oznakami za zgradbo pnevmatike (glej odstavek 3.1.3); |
| --- | --- |

2.28.3

Pnevmatike, ki so primerne za največje hitrosti nad 240 km/h, so označene s črko „V“ ali „Z“ (glej odstavek 2.33.3), ki je na oznaki velikosti pnevmatike pred oznakami za zgradbo pnevmatike (glej odstavek 3.1.3);

| 2.29 | „zimska pnevmatika“ pomeni pnevmatiko, pri kateri sta tekalna plast in zgradba zasnovani tako, da v blatu in svežem ali topečem se snegu zagotavljata boljše vozne lastnosti kot pri navadni (cestni) pnevmatiki. Tekalna plast zimske pnevmatike je na splošno sestavljena iz kanalov (reber) in/ali blokov tekalne površine z večjimi vmesnimi razmiki kot pri navadni (cestni) pnevmatiki; |
| --- | --- |

2.29

„zimska pnevmatika“ pomeni pnevmatiko, pri kateri sta tekalna plast in zgradba zasnovani tako, da v blatu in svežem ali topečem se snegu zagotavljata boljše vozne lastnosti kot pri navadni (cestni) pnevmatiki. Tekalna plast zimske pnevmatike je na splošno sestavljena iz kanalov (reber) in/ali blokov tekalne površine z večjimi vmesnimi razmiki kot pri navadni (cestni) pnevmatiki;

| 2.30 | „MST (multiservice tyre)“ pomeni večnamensko pnevmatiko, ki je primerna za cestno in terensko uporabo; |
| --- | --- |

2.30

„MST (multiservice tyre)“ pomeni večnamensko pnevmatiko, ki je primerna za cestno in terensko uporabo;

| 2.31 | „pnevmatika za kolo z motorjem“ pomeni pnevmatiko za namestitev na kolesa z motorjem (kategoriji L1 in L2); |
| --- | --- |

2.31

„pnevmatika za kolo z motorjem“ pomeni pnevmatiko za namestitev na kolesa z motorjem (kategoriji L1 in L2);

| 2.32 | „pnevmatika za motorno kolo“ pomeni pnevmatiko, ki je zasnovana predvsem za namestitev na motorna kolesa (kategorije L3, L4 in L5). Vendar pa se lahko namesti tudi na kolesa z motorjem (kategoriji L1 in L2) in lahke priklopnike (kategorija 01); |
| --- | --- |

2.32

„pnevmatika za motorno kolo“ pomeni pnevmatiko, ki je zasnovana predvsem za namestitev na motorna kolesa (kategorije L3, L4 in L5). Vendar pa se lahko namesti tudi na kolesa z motorjem (kategoriji L1 in L2) in lahke priklopnike (kategorija 01);

| 2.33 | „največja dovoljena obremenitev“ pomeni največjo maso, ki jo pnevmatika lahko prenese;






  2.33.1 | pri hitrostih, manjših od ali enakih 130 km/h, največja obremenitev ne sme preseči odstotka vrednosti, povezane z ustreznim indeksom nosilnosti pnevmatike, kakor je naveden v „preglednici nosilnosti pnevmatike pri različnih hitrostih“ (glej odstavek 2.27), glede na simbol kategorije hitrosti pnevmatike in hitrostno zmogljivost vozila, na katerega je pnevmatika nameščena; |
| --- | --- | --- |

2.33

„največja dovoljena obremenitev“ pomeni največjo maso, ki jo pnevmatika lahko prenese;

2.33.1

pri hitrostih, manjših od ali enakih 130 km/h, največja obremenitev ne sme preseči odstotka vrednosti, povezane z ustreznim indeksom nosilnosti pnevmatike, kakor je naveden v „preglednici nosilnosti pnevmatike pri različnih hitrostih“ (glej odstavek 2.27), glede na simbol kategorije hitrosti pnevmatike in hitrostno zmogljivost vozila, na katerega je pnevmatika nameščena;

| 2.33.2 | pri hitrostih od 130 km/h do 210 km/h največja obremenitev ne sme preseči vrednosti mase, povezane z indeksom nosilnosti pnevmatike; |
| --- | --- |

2.33.2

pri hitrostih od 130 km/h do 210 km/h največja obremenitev ne sme preseči vrednosti mase, povezane z indeksom nosilnosti pnevmatike;

| 2.33.3 | za hitrosti nad 210 km/h, ki pa ne presegajo 270 km/h, največja obremenitev ne sme preseči odstotka mase, povezane z indeksom nosilnosti pnevmatike, podane v spodnji preglednici, glede na simbol kategorije hitrost pnevmatike in konstrukcijsko določeno hitrost vozila, na katerega se pnevmatika namesti:







  Največja hitrost: km/h (5) | Največja obremenitev (v %) |
| --- | --- | --- |
| Simbol kategorije hitrosti V | Simbol kategorije hitrosti W (4) |
| 210 | 100 | 100 |
| 220 | 95 | 100 |
| 230 | 90 | 100 |
| 240 | 85 | 100 |
| 250 | (80) (3) | 95 |
| 260 | (75) (3) | 85 |
| 270 | (70) (3) | 75 |

2.33.3

za hitrosti nad 210 km/h, ki pa ne presegajo 270 km/h, največja obremenitev ne sme preseči odstotka mase, povezane z indeksom nosilnosti pnevmatike, podane v spodnji preglednici, glede na simbol kategorije hitrost pnevmatike in konstrukcijsko določeno hitrost vozila, na katerega se pnevmatika namesti:

Največja hitrost: km/h (5)

Največja obremenitev (v %)

Simbol kategorije hitrosti V

Simbol kategorije hitrosti W (4)

210

100

100

220

95

100

230

90

100

240

85

100

250

(80) (3)

95

260

(75) (3)

85

270

(70) (3)

75

| 2.33.4 | Pri hitrostih nad 270 km/h največja obremenitev ne sme preseči mase, ki jo je določil proizvajalec pnevmatike glede na hitrostno zmogljivost pnevmatike.
  Za vmesne hitrosti med 270 km/h in največjo hitrostjo, ki jo dovoljuje proizvajalec pnevmatik, se uporablja linearna interpolacija največje obremenitve. |
| --- | --- |

2.33.4

Pri hitrostih nad 270 km/h največja obremenitev ne sme preseči mase, ki jo je določil proizvajalec pnevmatike glede na hitrostno zmogljivost pnevmatike.

Za vmesne hitrosti med 270 km/h in največjo hitrostjo, ki jo dovoljuje proizvajalec pnevmatik, se uporablja linearna interpolacija največje obremenitve.

3.   OZNAKE

| 3.1 | Pnevmatike, predložene v homologacijo, morajo imeti vsaj na eni bočnici naslednje oznake:






  3.1.1 | blagovno znamko; |
| --- | --- | --- |

3.1

Pnevmatike, predložene v homologacijo, morajo imeti vsaj na eni bočnici naslednje oznake:

3.1.1

blagovno znamko;

| 3.1.2 | oznako velikosti pnevmatike, kot je opredeljena v odstavku 2.16 tega pravilnika; |
| --- | --- |

3.1.2

oznako velikosti pnevmatike, kot je opredeljena v odstavku 2.16 tega pravilnika;

| 3.1.3 | navedbo zgradbe, kot sledi:






  3.1.3.1 | na diagonalnih pnevmatikah (pnevmatikah s poševnim vložkom) ni oznake ali je črka „D“; |
| --- | --- | --- |

3.1.3

navedbo zgradbe, kot sledi:

3.1.3.1

na diagonalnih pnevmatikah (pnevmatikah s poševnim vložkom) ni oznake ali je črka „D“;

| 3.1.3.2 | na pnevmatikah s prepasano diagonalno zgradbo: črko „B“ pred oznako za premer platišča in, po izbiri, besedo „BIAS-BELTED“; |
| --- | --- |

3.1.3.2

na pnevmatikah s prepasano diagonalno zgradbo: črko „B“ pred oznako za premer platišča in, po izbiri, besedo „BIAS-BELTED“;

| 3.1.3.3 | na radialnih pnevmatikah: črko „R“ pred oznako za premer platišča in, po izbiri, besedo „RADIAL“; |
| --- | --- |

3.1.3.3

na radialnih pnevmatikah: črko „R“ pred oznako za premer platišča in, po izbiri, besedo „RADIAL“;

| 3.1.4 | navedbo kategorije hitrosti pnevmatike s simbolom iz odstavka 2.28.2; |
| --- | --- |

3.1.4

navedbo kategorije hitrosti pnevmatike s simbolom iz odstavka 2.28.2;

| 3.1.5 | indeks nosilnosti iz odstavka 2.26; |
| --- | --- |

3.1.5

indeks nosilnosti iz odstavka 2.26;

| 3.1.6 | besedo „TUBELESS“ (brez zračnice), če je pnevmatika namenjena za uporabo brez zračnice; |
| --- | --- |

3.1.6

besedo „TUBELESS“ (brez zračnice), če je pnevmatika namenjena za uporabo brez zračnice;

| 3.1.7 | besedo „REINFORCED“ ali „REINF“, če je pnevmatika ojačana; |
| --- | --- |

3.1.7

besedo „REINFORCED“ ali „REINF“, če je pnevmatika ojačana;

| 3.1.8 | datum izdelave v obliki skupine štirih števk, od katerih prvi dve označujeta teden in zadnji dve leto izdelave. Ta oznaka se lahko namesti samo na eno bočnico; |
| --- | --- |

3.1.8

datum izdelave v obliki skupine štirih števk, od katerih prvi dve označujeta teden in zadnji dve leto izdelave. Ta oznaka se lahko namesti samo na eno bočnico;

| 3.1.9 | Napis „M + S“ ali „M.S“ ali „M & S“, če gre za zimsko pnevmatiko. Napis „DP“ (tj. Dual Purpose – dvojni namen) je sprejemljiv kot dovoljena druga možnost; |
| --- | --- |

3.1.9

Napis „M + S“ ali „M.S“ ali „M & S“, če gre za zimsko pnevmatiko. Napis „DP“ (tj. Dual Purpose – dvojni namen) je sprejemljiv kot dovoljena druga možnost;

| 3.1.10 | pri večnamenskih pnevmatikah napis „MST“; |
| --- | --- |

3.1.10

pri večnamenskih pnevmatikah napis „MST“;

| 3.1.11 | napis „MOPED“ (ali tudi „CYCLOMOTEUR“ ali „CICLOMOTORE“) pri pnevmatikah za kolo z motorjem; |
| --- | --- |

3.1.11

napis „MOPED“ (ali tudi „CYCLOMOTEUR“ ali „CICLOMOTORE“) pri pnevmatikah za kolo z motorjem;

| 3.1.12 | oznako za konfiguracijo namestitve pnevmatike na platišče, kadar se razlikuje od standardne konfiguracije, in sicer takoj za navedbo premera platišča iz odstavka 2.16.3 tega pravilnika.
  Pri pnevmatikah, namenjenih namestitvi na platišča s premerom, ki ustreza kodi 13 (330 mm) ali več, je ta napis „M/C“. Ta zahteva ne velja za velikosti pnevmatik iz preglednic v Prilogi 5 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

3.1.12

oznako za konfiguracijo namestitve pnevmatike na platišče, kadar se razlikuje od standardne konfiguracije, in sicer takoj za navedbo premera platišča iz odstavka 2.16.3 tega pravilnika.

Pri pnevmatikah, namenjenih namestitvi na platišča s premerom, ki ustreza kodi 13 (330 mm) ali več, je ta napis „M/C“. Ta zahteva ne velja za velikosti pnevmatik iz preglednic v Prilogi 5 k temu pravilniku.

| 3.1.13 | Pnevmatike, ki so primerne za hitrosti nad 240 km/h, morajo imeti pred oznako zgradbe (glej odstavek 3.1.3) ustrezen indeks „V“ ali „Z“ (glej odstavek 2.33.3); |
| --- | --- |

3.1.13

Pnevmatike, ki so primerne za hitrosti nad 240 km/h, morajo imeti pred oznako zgradbe (glej odstavek 3.1.3) ustrezen indeks „V“ ali „Z“ (glej odstavek 2.33.3);

| 3.1.14 | pri pnevmatikah, ki so primerne za hitrosti nad 240 km/h (ali 270 km/h), morata biti med oklepajema oznaka indeksa nosilnosti (glej odstavek 3.1.5) za uporabo pri hitrosti 210 km/h (ali 240 km/h) in ustrezen simbol kategorije hitrosti (glej odstavek 3.1.4):
  „V“, če gre za pnevmatike z indeksom „V“ na oznaki velikosti,
  „W“, če gre za pnevmatike z indeksom „Z“ na oznaki velikosti. |
| --- | --- |

3.1.14

pri pnevmatikah, ki so primerne za hitrosti nad 240 km/h (ali 270 km/h), morata biti med oklepajema oznaka indeksa nosilnosti (glej odstavek 3.1.5) za uporabo pri hitrosti 210 km/h (ali 240 km/h) in ustrezen simbol kategorije hitrosti (glej odstavek 3.1.4):

„V“, če gre za pnevmatike z indeksom „V“ na oznaki velikosti,

„W“, če gre za pnevmatike z indeksom „Z“ na oznaki velikosti.

| 3.2 | Pnevmatike morajo zagotavljati dovolj prostora za homologacijsko oznako, kot je prikazano v Prilogi 2 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

3.2

Pnevmatike morajo zagotavljati dovolj prostora za homologacijsko oznako, kot je prikazano v Prilogi 2 k temu pravilniku.

| 3.3 | Priloga 3 k temu pravilniku prikazuje primere oznak za pnevmatike. |
| --- | --- |

3.3

Priloga 3 k temu pravilniku prikazuje primere oznak za pnevmatike.

| 3.4 | Oznake iz odstavka 3.1 in homologacijska oznaka, predpisana v odstavku 5.4 tega pravilnika, se ulijejo na pnevmatike oziroma vtisnejo vanje. Oznake morajo biti jasno čitljive. |
| --- | --- |

3.4

Oznake iz odstavka 3.1 in homologacijska oznaka, predpisana v odstavku 5.4 tega pravilnika, se ulijejo na pnevmatike oziroma vtisnejo vanje. Oznake morajo biti jasno čitljive.

4.   VLOGA ZA HOMOLOGACIJO

| 4.1 | Vlogo za homologacijo tipa pnevmatik vloži imetnik blagovne znamke ali njegov pooblaščeni zastopnik. V vlogi se navedejo:






  4.1.1 | oznaka velikosti pnevmatike v skladu z odstavkom 2.16 tega pravilnika; |
| --- | --- | --- |

4.1

Vlogo za homologacijo tipa pnevmatik vloži imetnik blagovne znamke ali njegov pooblaščeni zastopnik. V vlogi se navedejo:

4.1.1

oznaka velikosti pnevmatike v skladu z odstavkom 2.16 tega pravilnika;

| 4.1.2 | blagovna znamka; |
| --- | --- |

4.1.2

blagovna znamka;

| 4.1.3 | kategorija uporabe (običajna, posebna, zimska ali za kolo z motorjem); |
| --- | --- |

4.1.3

kategorija uporabe (običajna, posebna, zimska ali za kolo z motorjem);

| 4.1.4 | zgradba: z diagonalnim (poševnim vložkom), prepasana diagonalna zgradba, zgradba z radialnim vložkom; |
| --- | --- |

4.1.4

zgradba: z diagonalnim (poševnim vložkom), prepasana diagonalna zgradba, zgradba z radialnim vložkom;

| 4.1.5 | kategorija hitrosti; |
| --- | --- |

4.1.5

kategorija hitrosti;

| 4.1.6 | indeks nosilnosti pnevmatike; |
| --- | --- |

4.1.6

indeks nosilnosti pnevmatike;

| 4.1.7 | ali se pnevmatika uporablja z zračnico ali brez nje; |
| --- | --- |

4.1.7

ali se pnevmatika uporablja z zračnico ali brez nje;

| 4.1.8 | ali je pnevmatika „običajna“ ali „ojačana“, |
| --- | --- |

4.1.8

ali je pnevmatika „običajna“ ali „ojačana“,

| 4.1.9 | število vložkov (ply-rating – PR) za posebna motorna kolesa (glej preglednico 5 iz Priloge 5 k temu pravilniku); (6) |
| --- | --- |

4.1.9

število vložkov (ply-rating – PR) za posebna motorna kolesa (glej preglednico 5 iz Priloge 5 k temu pravilniku); (6)

| 4.1.10 | celotne mere: celotna širino preseka in celotni premer; |
| --- | --- |

4.1.10

celotne mere: celotna širino preseka in celotni premer;

| 4.1.11 | platišča, na katera se lahko namesti pnevmatika; |
| --- | --- |

4.1.11

platišča, na katera se lahko namesti pnevmatika;

| 4.1.12 | merilno platišče in preskusno platišče; |
| --- | --- |

4.1.12

merilno platišče in preskusno platišče;

| 4.1.13 | preskusni tlaki in tlaki meritev; |
| --- | --- |

4.1.13

preskusni tlaki in tlaki meritev;

| 4.1.14 | faktor „x“ iz zgornjega odstavka 2.19; |
| --- | --- |

4.1.14

faktor „x“ iz zgornjega odstavka 2.19;

| 4.1.15 | pri pnevmatikah, ki so v oznaki velikosti označene z indeksom „V“ in so primerne za hitrosti nad 240 km/h, ali pri pnevmatikah, ki so v oznaki velikosti označene z indeksom „Z“ in so primerne za hitrosti nad 270 km/h, največja hitrost, ki jo dovoli proizvajalec pnevmatike, in nosilnost, dovoljena za tako največjo hitrost. |
| --- | --- |

4.1.15

pri pnevmatikah, ki so v oznaki velikosti označene z indeksom „V“ in so primerne za hitrosti nad 240 km/h, ali pri pnevmatikah, ki so v oznaki velikosti označene z indeksom „Z“ in so primerne za hitrosti nad 270 km/h, največja hitrost, ki jo dovoli proizvajalec pnevmatike, in nosilnost, dovoljena za tako največjo hitrost.

| 4.2 | Vlogi je treba priložiti (v trojniku) skico ali reprezentančno fotografijo, iz katere je razviden profil tekalne plasti pnevmatike, ter skico obrisa napihnjene pnevmatike, nameščene na merilno platišče, ki kaže mere tipa pnevmatike, predložene v homologacijo (glej odstavka 6.1.1 in 6.1.2). Priloženo naj bo tudi poročilo o preskusu, ki ga je izdal pristojni preskuševalni laboratorij, ali en ali dva primerka tipa pnevmatike, po presoji pristojnega organa. Skice in slike bočnice in tekalne plasti pnevmatike se predložijo po vzpostavitvi proizvodnje, najpozneje eno leto po datumu izdaje homologacije. |
| --- | --- |

4.2

Vlogi je treba priložiti (v trojniku) skico ali reprezentančno fotografijo, iz katere je razviden profil tekalne plasti pnevmatike, ter skico obrisa napihnjene pnevmatike, nameščene na merilno platišče, ki kaže mere tipa pnevmatike, predložene v homologacijo (glej odstavka 6.1.1 in 6.1.2). Priloženo naj bo tudi poročilo o preskusu, ki ga je izdal pristojni preskuševalni laboratorij, ali en ali dva primerka tipa pnevmatike, po presoji pristojnega organa. Skice in slike bočnice in tekalne plasti pnevmatike se predložijo po vzpostavitvi proizvodnje, najpozneje eno leto po datumu izdaje homologacije.

| 4.3 | Kadar proizvajalec pnevmatike predloži vlogo za homologacijo za serijo pnevmatik, ni treba izvajati preskusov obremenitve/hitrosti za vsak tip pnevmatike v seriji. Najslabši primer lahko izbere homologacijski organ. |
| --- | --- |

4.3

Kadar proizvajalec pnevmatike predloži vlogo za homologacijo za serijo pnevmatik, ni treba izvajati preskusov obremenitve/hitrosti za vsak tip pnevmatike v seriji. Najslabši primer lahko izbere homologacijski organ.

5.   HOMOLOGACIJA

| 5.1 | Če pnevmatika, ki je predložena v homologacijo na podlagi tega pravilnika, izpolnjuje zahteve odstavka 6 spodaj, se homologacija podeli. |
| --- | --- |

5.1

Če pnevmatika, ki je predložena v homologacijo na podlagi tega pravilnika, izpolnjuje zahteve odstavka 6 spodaj, se homologacija podeli.

| 5.2 | Vsakemu homologiranemu tipu se dodeli številka homologacije. Prvi dve števki (zdaj 00 za pravilnik v prvotni obliki) pomenita serijo sprememb, vključno z nedavnimi večjimi tehničnimi spremembami pravilnika ob izdaji homologacije. Tako dodeljene številke ista pogodbenica ne sme dodeliti drugemu tipu pnevmatike. |
| --- | --- |

5.2

Vsakemu homologiranemu tipu se dodeli številka homologacije. Prvi dve števki (zdaj 00 za pravilnik v prvotni obliki) pomenita serijo sprememb, vključno z nedavnimi večjimi tehničnimi spremembami pravilnika ob izdaji homologacije. Tako dodeljene številke ista pogodbenica ne sme dodeliti drugemu tipu pnevmatike.

| 5.3 | Obvestilo o podelitvi, razširitvi, zavrnitvi ali preklicu homologacije tipa pnevmatike v skladu s tem pravilnikom se predloži pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, na obrazcu, ki je skladen z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

5.3

Obvestilo o podelitvi, razširitvi, zavrnitvi ali preklicu homologacije tipa pnevmatike v skladu s tem pravilnikom se predloži pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, na obrazcu, ki je skladen z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku.

| 5.3.1 | Za pnevmatike, primerne za hitrosti nad 240 km/h, sta najvišja dovoljena hitrost in ustrezna največja obremenitev navedena v Dodatku 10 Priloge 1. |
| --- | --- |

5.3.1

Za pnevmatike, primerne za hitrosti nad 240 km/h, sta najvišja dovoljena hitrost in ustrezna največja obremenitev navedena v Dodatku 10 Priloge 1.

| 5.4 | Na vsaki pnevmatiki, ki je v skladu s tipom pnevmatike, homologiranim po tem pravilniku, mora biti poleg oznake iz zgornjega odstavka 3.1 na vidnem mestu iz odstavka 3.2 nameščena mednarodna homologacijska oznaka, sestavljena iz:






  5.4.1 | kroga, ki obkroža črko „E“ in številčno oznako države, ki je podelila homologacijo (7); |
| --- | --- | --- |

5.4

Na vsaki pnevmatiki, ki je v skladu s tipom pnevmatike, homologiranim po tem pravilniku, mora biti poleg oznake iz zgornjega odstavka 3.1 na vidnem mestu iz odstavka 3.2 nameščena mednarodna homologacijska oznaka, sestavljena iz:

5.4.1

kroga, ki obkroža črko „E“ in številčno oznako države, ki je podelila homologacijo (7);

| 5.4.2 | številke tega pravilnika, ki ji sledijo črka „R“, pomišljaj in številka homologacije. |
| --- | --- |

5.4.2

številke tega pravilnika, ki ji sledijo črka „R“, pomišljaj in številka homologacije.

| 5.5 | Homologacijska oznaka mora biti jasno čitljiva in neizbrisna. |
| --- | --- |

5.5

Homologacijska oznaka mora biti jasno čitljiva in neizbrisna.

| 5.6 | Primer homologacijske oznake je v Prilogi 2 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

5.6

Primer homologacijske oznake je v Prilogi 2 k temu pravilniku.

6.   ZAHTEVE

6.1   Mere pnevmatik

6.1.1   Širina preseka pnevmatike

| 6.1.1.1 | Širina preseka se izračuna po naslednji enačbi:
  S = S1 + K (A – A1)
  kjer je:






  S | „širina preseka“, izražena v milimetrih in izmerjena na merilnem platišču; |
| --- | --- | --- |
| S1 | „nazivna širina preseka“ (v mm), navedena v oznaki na bočnici pnevmatike, kot je predpisano; |
| A | širina (izražena v mm) merilnega platišča, kot jo navede proizvajalec v opisu, |
| A1 | širina (izražena v mm) teoretičnega platišča; |
| A1 | enak S1, ki se pomnoži s faktorjem x, kot ga določi proizvajalec, |
| K | enak 0,4. |

6.1.1.1

Širina preseka se izračuna po naslednji enačbi:

S = S1 + K (A – A1)

kjer je:

S

„širina preseka“, izražena v milimetrih in izmerjena na merilnem platišču;

S1

„nazivna širina preseka“ (v mm), navedena v oznaki na bočnici pnevmatike, kot je predpisano;

A

širina (izražena v mm) merilnega platišča, kot jo navede proizvajalec v opisu,

A1

širina (izražena v mm) teoretičnega platišča;

A1

enak S1, ki se pomnoži s faktorjem x, kot ga določi proizvajalec,

K

enak 0,4.

| 6.1.1.2 | Vendar mora biti pri tipih pnevmatik, katerih oznaka velikosti je navedena v prvem stolpcu preglednic v Prilogi 5 k temu pravilniku, širina preseka takšna, da je nasprotna oznaki pnevmatike v teh preglednicah. |
| --- | --- |

6.1.1.2

Vendar mora biti pri tipih pnevmatik, katerih oznaka velikosti je navedena v prvem stolpcu preglednic v Prilogi 5 k temu pravilniku, širina preseka takšna, da je nasprotna oznaki pnevmatike v teh preglednicah.

6.1.2   Zunanji premer pnevmatike

| 6.1.2.1 | Zunanji premer pnevmatike se izračuna po naslednji enačbi:
  D = d + 2H
  kjer je:






  D | zunanji premer, izražen v milimetrih; |
| --- | --- | --- |
| d | dogovorjeno število, ki ga določa odstavek 2.16.3 zgoraj, izraženo v milimetrih; |
| H | nazivna višina preseka v mm, ki je enaka:
  H = S1 × 0,01 Ra
  pri čemer je






  S1 | nazivna širina preseka v milimetrih; in |
| Ra | nazivno presečno razmerje, |

6.1.2.1

Zunanji premer pnevmatike se izračuna po naslednji enačbi:

D = d + 2H

kjer je:

D

zunanji premer, izražen v milimetrih;

d

dogovorjeno število, ki ga določa odstavek 2.16.3 zgoraj, izraženo v milimetrih;

H

nazivna višina preseka v mm, ki je enaka:

H = S1 × 0,01 Ra

pri čemer je

S1

nazivna širina preseka v milimetrih; in

Ra

nazivno presečno razmerje,

kot je navedeno na bočnici pnevmatike v okviru oznake velikosti pnevmatike v skladu z zahtevami iz odstavka 3.4 zgoraj.

| 6.1.2.2 | Vendar mora biti pri tipih pnevmatik, katerih oznaka velikosti je navedena v prvem stolpcu preglednic v Prilogi 5 k temu pravilniku, zunanji premer takšen, da je nasproten oznaki pnevmatike v teh preglednicah. |
| --- | --- |

6.1.2.2

Vendar mora biti pri tipih pnevmatik, katerih oznaka velikosti je navedena v prvem stolpcu preglednic v Prilogi 5 k temu pravilniku, zunanji premer takšen, da je nasproten oznaki pnevmatike v teh preglednicah.

6.1.3   Način merjenja velikosti pnevmatik

Mere pnevmatik se izmerijo v skladu s postopkom iz Priloge 6 k temu pravilniku.

6.1.4   Zahteve za širino preseka pnevmatike

| 6.1.4.1 | Skupna širina pnevmatike je lahko manjša od širine preseka S, določene v skladu z zgornjim odstavkom 6.1.1. |
| --- | --- |

6.1.4.1

Skupna širina pnevmatike je lahko manjša od širine preseka S, določene v skladu z zgornjim odstavkom 6.1.1.

| 6.1.4.2 | To vrednost lahko presega do vrednosti iz Priloge 5 oziroma pri velikostih, ki niso vključene v Prilogo 5, za naslednje vrednosti:






  6.1.4.2.1 | za običajno uporabo in uporabo na snegu:






  (a) | koda za premer platišča 13 in več: +10 odstotkov |
| --- | --- | --- | --- |

6.1.4.2

To vrednost lahko presega do vrednosti iz Priloge 5 oziroma pri velikostih, ki niso vključene v Prilogo 5, za naslednje vrednosti:

6.1.4.2.1

za običajno uporabo in uporabo na snegu:

(a)

koda za premer platišča 13 in več: +10 odstotkov

| (b) | kode za premer platišča do vključno z 12: + 8 odstotkov; |
| --- | --- |

(b)

kode za premer platišča do vključno z 12: + 8 odstotkov;

| 6.1.4.2.2 | za pnevmatike za posebno uporabo, ki so primerne za omejeno cestno uporabo in so označene z MST: 25 odstotkov. |
| --- | --- |

6.1.4.2.2

za pnevmatike za posebno uporabo, ki so primerne za omejeno cestno uporabo in so označene z MST: 25 odstotkov.

6.1.5   Zahteve za zunanji premer pnevmatike

| 6.1.5.1 | Zunanji premer pnevmatike mora biti v okviru vrednosti Dmin in Dmax iz Priloge 5. |
| --- | --- |

6.1.5.1

Zunanji premer pnevmatike mora biti v okviru vrednosti Dmin in Dmax iz Priloge 5.

| 6.1.5.2 | Za velikosti, ki niso navedene v Prilogi 5, zunanji premer pnevmatike ne sme biti izven vrednosti Dmin in Dmax, izračunanih po naslednjih enačbah: | Dmin = d + (2H × a) |
| --- | --- | --- |

6.1.5.2

Za velikosti, ki niso navedene v Prilogi 5, zunanji premer pnevmatike ne sme biti izven vrednosti Dmin in Dmax, izračunanih po naslednjih enačbah:

Dmin = d + (2H × a)

| | Dmax = d + (2H × b) |
| --- | --- |

Dmax = d + (2H × b)

kjer sta:

H in d določena v odstavku 6.1.2.1, a in b pa v odstavkih 6.1.5.2.1 in 6.1.5.2.2.

| 6.1.5.2.1 | Za običajne pnevmatike za uporabo na avtocestah in za zimske pnevmatike a







  koda za premer platišča 13 in več | : | 0,97 |
| --- | --- | --- | --- |
| kode za premer platišča do vključno z 12 | : | 0,93 |
| Za pnevmatike za posebno uporabo | : | 1,00 |

6.1.5.2.1

Za običajne pnevmatike za uporabo na avtocestah in za zimske pnevmatike a

koda za premer platišča 13 in več

:

0,97

kode za premer platišča do vključno z 12

:

0,93

Za pnevmatike za posebno uporabo

:

1,00

| 6.1.5.2.2 | za pnevmatike za običajno uporabo na avtocestah: b







  koda za premer platišča 13 in več | : | 1,07 |
| --- | --- | --- | --- |
| kode za premer platišča do vključno z 12 | : | 1,10 |
| Za zimske pnevmatike in pnevmatike za posebno uporabo | : | 1,12 |

6.1.5.2.2

za pnevmatike za običajno uporabo na avtocestah: b

koda za premer platišča 13 in več

:

1,07

kode za premer platišča do vključno z 12

:

1,10

Za zimske pnevmatike in pnevmatike za posebno uporabo

:

1,12

6.2   Preskus zmogljivosti obremenitev/hitrost

| 6.2.1 | Na pnevmatiki se izvede preskus zmogljivosti obremenitev/hitrost po postopku, opisanem v Prilogi 7 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

6.2.1

Na pnevmatiki se izvede preskus zmogljivosti obremenitev/hitrost po postopku, opisanem v Prilogi 7 k temu pravilniku.

| 6.2.1.1 | Če se preskusi opravljajo na pnevmatikah, ki imajo indeks „V“ v oznaki velikosti in so primerne za hitrosti nad 240 km/h, ali na pnevmatikah, ki imajo indeks „Z“ v oznaki velikosti in so primerne za hitrosti nad 270 km/h (glej odstavek 4.1.15), se omenjeni preskus zmogljivosti obremenitev/hitrost opravi na eni pnevmatiki pri pogojih obremenitve in hitrosti, označenih med oklepajema na pnevmatiki (glej odstavek 3.1.14). Na drugi pnevmatiki iste vrste pa se mora opraviti še en preskus zmogljivosti obremenitev/hitrost pri pogojih obremenitve in hitrosti, ki jih proizvajalec določi kot največje (glej odstavek 4.1.15); |
| --- | --- |

6.2.1.1

Če se preskusi opravljajo na pnevmatikah, ki imajo indeks „V“ v oznaki velikosti in so primerne za hitrosti nad 240 km/h, ali na pnevmatikah, ki imajo indeks „Z“ v oznaki velikosti in so primerne za hitrosti nad 270 km/h (glej odstavek 4.1.15), se omenjeni preskus zmogljivosti obremenitev/hitrost opravi na eni pnevmatiki pri pogojih obremenitve in hitrosti, označenih med oklepajema na pnevmatiki (glej odstavek 3.1.14). Na drugi pnevmatiki iste vrste pa se mora opraviti še en preskus zmogljivosti obremenitev/hitrost pri pogojih obremenitve in hitrosti, ki jih proizvajalec določi kot največje (glej odstavek 4.1.15);

| 6.2.2 | Šteje se, da je pnevmatika, ki po preskusu zmogljivosti obremenitev/hitrost ne kaže znakov ločevanja tekalne plasti, vložka, korda, trganja ali loma korda, uspešno prestala preskus; |
| --- | --- |

6.2.2

Šteje se, da je pnevmatika, ki po preskusu zmogljivosti obremenitev/hitrost ne kaže znakov ločevanja tekalne plasti, vložka, korda, trganja ali loma korda, uspešno prestala preskus;

| 6.2.3 | Zunanji premer pnevmatike, izmerjen najmanj šest ur po preskusu zmogljivosti obremenitev/hitrosti, ne sme odstopati za več kot ± 3,5 odstotka od zunanjega premera, izmerjenega pred preskusom; |
| --- | --- |

6.2.3

Zunanji premer pnevmatike, izmerjen najmanj šest ur po preskusu zmogljivosti obremenitev/hitrosti, ne sme odstopati za več kot ± 3,5 odstotka od zunanjega premera, izmerjenega pred preskusom;

| 6.2.4 | Na koncu preskusa zmogljivosti obremenitev/hitrost izmerjena celotna širina pnevmatike ne sme preseči vrednosti, ki je določena v odstavku 6.1.4.2. |
| --- | --- |

6.2.4

Na koncu preskusa zmogljivosti obremenitev/hitrost izmerjena celotna širina pnevmatike ne sme preseči vrednosti, ki je določena v odstavku 6.1.4.2.

6.3   Dinamično povečanje pnevmatik

Pnevmatike iz odstavka 1.1 Priloge 9 k temu pravilniku, ki so uspešno prestale preskus zmogljivosti obremenitev/hitrost v skladu z odstavkom 6.2 zgoraj, morajo prestati preskus dinamičnega povečanja, ki se izvede v skladu s postopkom iz Priloge 9.

7.   SPREMEMBE TIPA PNEVMATIKE IN RAZŠIRITEV HOMOLOGACIJE

| 7.1 | Vsaka sprememba tipa pnevmatike se sporoči upravnemu organu, ki je homologiral tip pnevmatike. Ta organ lahko:






  7.1.1 | meni, da spremembe verjetno ne bodo povzročile nobenih znatnih škodljivih učinkov in da pnevmatika v vsakem primeru še vedno izpolnjuje zahteve; ali |
| --- | --- | --- |

7.1

Vsaka sprememba tipa pnevmatike se sporoči upravnemu organu, ki je homologiral tip pnevmatike. Ta organ lahko:

7.1.1

meni, da spremembe verjetno ne bodo povzročile nobenih znatnih škodljivih učinkov in da pnevmatika v vsakem primeru še vedno izpolnjuje zahteve; ali

| 7.1.2 | od tehnične službe, ki je pristojna za opravljanje preskusov, zahteva dodatno poročilo o preskusu. |
| --- | --- |

7.1.2

od tehnične službe, ki je pristojna za opravljanje preskusov, zahteva dodatno poročilo o preskusu.

| 7.1.3 | Zaradi spremembe vzorca tekalne plasti na pnevmatiki ni treba ponoviti preskusa iz odstavka 6.2 tega pravilnika. |
| --- | --- |

7.1.3

Zaradi spremembe vzorca tekalne plasti na pnevmatiki ni treba ponoviti preskusa iz odstavka 6.2 tega pravilnika.

| 7.1.4 | Razširitve homologacije za pnevmatike, primerne za hitrosti nad 240 km/h, ki so v oznaki velikosti označene z indeksom „V“ (ali 270 km/h za pnevmatike, ki so v oznaki velikosti označene z indeksom „Z“), so dovoljene zaradi potrditve različnih največjih hitrosti in/ali obremenitev, če tehnična služba, pristojna za opravljanje preskusov, izda novo poročilo o preskusu v zvezi z novo največjo hitrostjo in obremenitvijo.
  Takšne nove zmogljivosti obremenitev/hitrost morajo biti navedene v Dodatku 9 Priloge 1. |
| --- | --- |

7.1.4

Razširitve homologacije za pnevmatike, primerne za hitrosti nad 240 km/h, ki so v oznaki velikosti označene z indeksom „V“ (ali 270 km/h za pnevmatike, ki so v oznaki velikosti označene z indeksom „Z“), so dovoljene zaradi potrditve različnih največjih hitrosti in/ali obremenitev, če tehnična služba, pristojna za opravljanje preskusov, izda novo poročilo o preskusu v zvezi z novo največjo hitrostjo in obremenitvijo.

Takšne nove zmogljivosti obremenitev/hitrost morajo biti navedene v Dodatku 9 Priloge 1.

| 7.2 | Potrditev ali zavrnitev homologacije se z navedbo sprememb po postopku iz zgornjega odstavka 5.3 sporoči pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik. |
| --- | --- |

7.2

Potrditev ali zavrnitev homologacije se z navedbo sprememb po postopku iz zgornjega odstavka 5.3 sporoči pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik.

| 7.3 | Pristojni organ, ki izda razširitev homologacije, dodeli serijsko številko vsakemu obrazcu za sporočanje, ki se sestavi za takšno razširitev. |
| --- | --- |

7.3

Pristojni organ, ki izda razširitev homologacije, dodeli serijsko številko vsakemu obrazcu za sporočanje, ki se sestavi za takšno razširitev.

8.   SKLADNOST PROIZVODNJE

Postopki za nadzor skladnosti proizvodnje morajo biti v skladu s postopki iz Dodatka 2 k Sporazumu (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Sprem. 2) ob naslednjih zahtevah:

| 8.1 | Pnevmatike, homologirane v skladu s tem pravilnikom, se izdelajo tako, da izpolnjujejo zahteve iz zgornjega odstavka 6, da so skladne s homologiranim tipom. |
| --- | --- |

8.1

Pnevmatike, homologirane v skladu s tem pravilnikom, se izdelajo tako, da izpolnjujejo zahteve iz zgornjega odstavka 6, da so skladne s homologiranim tipom.

| 8.2 | Organ, ki je podelil homologacijo, lahko kadar koli preveri metode za nadzor skladnosti, ki se uporabljajo v vsakem proizvodnem obratu. Za vsak proizvodni obrat se ta preverjanja običajno opravijo enkrat na dve leti. |
| --- | --- |

8.2

Organ, ki je podelil homologacijo, lahko kadar koli preveri metode za nadzor skladnosti, ki se uporabljajo v vsakem proizvodnem obratu. Za vsak proizvodni obrat se ta preverjanja običajno opravijo enkrat na dve leti.

9.   KAZNI ZA NESKLADNOST PROIZVODNJE

| 9.1 | Homologacija, podeljena za tip pnevmatike v skladu s tem pravilnikom, se lahko prekliče, če niso izpolnjene zahteve iz zgornjega odstavka 8.1 ali če pnevmatike iz serije ne prestanejo preskusov iz navedenega odstavka. |
| --- | --- |

9.1

Homologacija, podeljena za tip pnevmatike v skladu s tem pravilnikom, se lahko prekliče, če niso izpolnjene zahteve iz zgornjega odstavka 8.1 ali če pnevmatike iz serije ne prestanejo preskusov iz navedenega odstavka.

| 9.2 | Če pogodbenica Sporazuma, ki uporablja ta pravilnik, prekliče homologacijo, ki jo je prej podelila, o tem takoj obvesti druge pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom v obliki, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

9.2

Če pogodbenica Sporazuma, ki uporablja ta pravilnik, prekliče homologacijo, ki jo je prej podelila, o tem takoj obvesti druge pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom v obliki, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku.

10.   POPOLNO PRENEHANJE PROIZVODNJE

Če imetnik homologacije povsem preneha proizvajati tip pnevmatike, homologiran v skladu s tem pravilnikom, o tem obvesti organ, ki je podelil homologacijo. Po prejemu ustreznega sporočila navedeni organ o tem obvesti druge pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, na obrazcu, ki je skladen z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku.

11.   IMENA IN NASLOVI TEHNIČNIH SLUŽB, KI IZVAJAJO HOMOLOGACIJSKE PRESKUSE, TER UPRAVNIH ORGANOV

| 11.1 | Pogodbenice Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, sekretariatu Združenih narodov sporočijo imena in naslove tehničnih služb, pristojnih za opravljanje homologacijskih preskusov, ter upravnih organov, ki podelijo homologacijo in katerim se pošljejo certifikati, izdani v drugih državah, ki potrjujejo podelitev, razširitev ali zavrnitev ali preklic homologacije. |
| --- | --- |

11.1

Pogodbenice Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, sekretariatu Združenih narodov sporočijo imena in naslove tehničnih služb, pristojnih za opravljanje homologacijskih preskusov, ter upravnih organov, ki podelijo homologacijo in katerim se pošljejo certifikati, izdani v drugih državah, ki potrjujejo podelitev, razširitev ali zavrnitev ali preklic homologacije.

| 11.2 | Pogodbenice Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, lahko uporabijo laboratorije proizvajalcev pnevmatik in lahko za pooblaščene preskusne laboratorije imenujejo laboratorije, ki so na njihovem ozemlju ali ozemlju druge pogodbenice Sporazuma, če se s tem postopkom strinja pristojni upravni organ zadevne pogodbenice. |
| --- | --- |

11.2

Pogodbenice Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, lahko uporabijo laboratorije proizvajalcev pnevmatik in lahko za pooblaščene preskusne laboratorije imenujejo laboratorije, ki so na njihovem ozemlju ali ozemlju druge pogodbenice Sporazuma, če se s tem postopkom strinja pristojni upravni organ zadevne pogodbenice.

| 11.3 | Kadar pogodbenica Sporazuma uporablja zgornji odstavek 11.2, jo lahko, če to želi, pri preskusih zastopa ena ali več oseb po njenem izboru. |
| --- | --- |

11.3

Kadar pogodbenica Sporazuma uporablja zgornji odstavek 11.2, jo lahko, če to želi, pri preskusih zastopa ena ali več oseb po njenem izboru.

---

(1)  Velja tudi za Pravilnik št. 54.

(2)  Glej pojasnjevalno sliko v Dodatku.

(3)  Velja samo za pnevmatike, ki so v oznaki velikosti označene z indeksom „V“ in so primerne za najvišjo hitrost, ki jo določi proizvajalec.

(4)  Velja tudi za pnevmatike, ki so v oznaki velikosti označene z indeksom „Z“.

(5)  Pri vmesnih hitrostih je dovoljena linearna interpolacija največje obremenitve.

(6)  Od začetka veljavnosti Dodatka 8 k temu pravilniku v skladu s Pravilnikom št. 75 ni več dovoljeno izdajati homologacij za te pnevmatike. Te velikosti pnevmatike so zdaj zajete v Pravilniku št. 54.

(7)  1 za Nemčijo, 2 za Francijo, 3 za Italijo, 4 za Nizozemsko, 5 za Švedsko, 6 za Belgijo, 7 za Madžarsko, 8 za Češko, 9 za Španijo, 10 za Srbijo, 11 za Združeno kraljestvo, 12 za Avstrijo, 13 za Luksemburg, 14 za Švico, 15 (prosto), 16 za Norveško, 17 za Finsko, 18 za Dansko, 19 za Romunijo, 20 za Poljsko, 21 za Portugalsko, 22 za Rusko federacijo, 23 za Grčijo, 24 za Irsko, 25 za Hrvaško, 26 za Slovenijo, 27 za Slovaško, 28 za Belorusijo, 29 za Estonijo, 30 (prosto), 31 za Bosno in Hercegovino, 32 za Latvijo, 33 (prosto), 34 za Bolgarijo, 35 (prosto), 36 za Litvo, 37 za Turčijo, 38 (prosto), 39 za Azerbajdžan, 40 za Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo, 41 (prosto), 42 za Evropsko unijo (homologacije podelijo države članice z uporabo svojih oznak ECE), 43 za Japonsko, 44 (prosto), 45 za Avstralijo, 46 za Ukrajino, 47 za Južno Afriko, 48 za Novo Zelandijo, 49 za Ciper, 50 za Malto, 51 za Republiko Korejo, 52 za Malezijo, 53 za Tajsko, 54 in 55 (prosto), 56 za Črno goro, 57 (prosto) in 58 za Tunizijo. Nadaljnje številke se za druge države določijo po kronološkem vrstnem redu, po katerem ratificirajo Sporazum o sprejetju enotnih tehničnih predpisov za kolesna vozila, opremo in dele, ki se lahko vgradijo v kolesna vozila in/ali na njih uporabijo, in pogojih za vzajemno priznavanje homologacij, podeljenih na podlagi teh predpisov, ali pristopijo k njemu, generalni sekretar Združenih narodov pa tako določene številke sporoči pogodbenicam Sporazuma.

---

Dodatek

POJASNJEVALNA SLIKA

(glej odstavek 2 tega pravilnika)

Image

---

PRILOGA 1

SPOROČILO

(največji format: A4 (210 × 297 mm))

Image

---

PRILOGA 2

PRIMER HOMOLOGACIJSKE OZNAKE

Image

---

PRILOGA 3

RAZPOREDITEV OZNAK NA PNEVMATIKAH

Primer oznak, ki jih morajo imeti tipi pnevmatik, danih v promet po začetku veljavnosti tega pravilnika

Image

Te oznake opredeljujejo pnevmatiko:

| — | z nazivno širino preseka 100, |
| --- | --- |

—

z nazivno širino preseka 100,

| — | z nazivnim presečnim razmerjem 80, |
| --- | --- |

—

z nazivnim presečnim razmerjem 80,

| — | s prepasano diagonalno zgradbo, |
| --- | --- |

—

s prepasano diagonalno zgradbo,

| — | z nazivnim premerom platišča 457 mm s kodo 18, |
| --- | --- |

—

z nazivnim premerom platišča 457 mm s kodo 18,

| — | z nosilnostjo 206 kg, ki ustreza indeksu nosilnosti 53 iz Priloge 4 k temu pravilniku, |
| --- | --- |

—

z nosilnostjo 206 kg, ki ustreza indeksu nosilnosti 53 iz Priloge 4 k temu pravilniku,

| — | s kategorijo hitrosti S (največja hitrost 180 km/h), |
| --- | --- |

—

s kategorijo hitrosti S (največja hitrost 180 km/h),

| — | za namestitev brez zračnice („tubeless“), |
| --- | --- |

—

za namestitev brez zračnice („tubeless“),

| — | zimska pnevmatika, izdelana v 25. tednu leta 2003. |
| --- | --- |

—

zimska pnevmatika, izdelana v 25. tednu leta 2003.

Namestitev in vrstni red oznak, ki tvorijo oznako pnevmatike, mora biti naslednji:

| (a) | deli oznake velikosti, ki zajema nazivno širino preseka, nazivno presečno razmerje, simbol vrste zgradbe (kjer je primerno) in nazivni premer platišča, morajo biti skupaj, kot prikazuje zgornji primer: 100/80Bl8; |
| --- | --- |

(a)

deli oznake velikosti, ki zajema nazivno širino preseka, nazivno presečno razmerje, simbol vrste zgradbe (kjer je primerno) in nazivni premer platišča, morajo biti skupaj, kot prikazuje zgornji primer: 100/80Bl8;

| (b) | indeks nosilnosti in simbol kategorije hitrosti morata biti skupaj blizu oznake velikosti pnevmatike. Lahko sta ali za oznako velikosti ali pa nad ali pod njo; |
| --- | --- |

(b)

indeks nosilnosti in simbol kategorije hitrosti morata biti skupaj blizu oznake velikosti pnevmatike. Lahko sta ali za oznako velikosti ali pa nad ali pod njo;

| (c) | oznake „TUBELESS“ in „REINFORCED“ ali „REINF“ in „M + S“ in „MST“ in/ali „MOPED“ (ali CYCLOMOTEUR ali CICLOMOTORE) so lahko oddaljene od simbola za oznako velikosti; |
| --- | --- |

(c)

oznake „TUBELESS“ in „REINFORCED“ ali „REINF“ in „M + S“ in „MST“ in/ali „MOPED“ (ali CYCLOMOTEUR ali CICLOMOTORE) so lahko oddaljene od simbola za oznako velikosti;

| (d) | pri pnevmatikah, primernih za hitrosti nad 240 km/h, mora biti indeks „V“ ali „Z“, če pride v poštev, naveden pred oznako zgradbe (npr. 140/60ZR18). Ustrezen indeks nosilnosti in simbol kategorije hitrosti morata biti navedena v oklepajih, če pride to v poštev (glej odstavek 3.1.14). |
| --- | --- |

(d)

pri pnevmatikah, primernih za hitrosti nad 240 km/h, mora biti indeks „V“ ali „Z“, če pride v poštev, naveden pred oznako zgradbe (npr. 140/60ZR18). Ustrezen indeks nosilnosti in simbol kategorije hitrosti morata biti navedena v oklepajih, če pride to v poštev (glej odstavek 3.1.14).

---

PRILOGA 4

INDEKS NOSILNOSTI IN NAJVEČJA USTREZAJOČA MASA

| A | = | indeks nosilnosti |
| --- | --- | --- |
| B | = | največja ustrezajoča masa (v kg) |

A

=

indeks nosilnosti

B

=

največja ustrezajoča masa (v kg)

| A | B |
| --- | --- |
| 16 | 71 |
| 17 | 73 |
| 18 | 75 |
| 19 | 77,5 |
| 20 | 80 |
| 21 | 82,5 |
| 22 | 85 |
| 23 | 87,5 |
| 24 | 90 |
| 25 | 92,5 |
| 26 | 95 |
| 27 | 97 |
| 28 | 100 |
| 29 | 103 |
| 30 | 106 |
| 31 | 109 |
| 32 | 112 |
| 33 | 115 |
| 34 | 118 |
| 35 | 121 |
| 36 | 125 |
| 37 | 128 |
| 38 | 132 |
| 39 | 136 |
| 40 | 140 |
| 41 | 145 |
| 42 | 150 |
| 43 | 155 |
| 44 | 160 |
| 45 | 165 |
| 46 | 170 |
| 47 | 175 |
| 48 | 180 |
| 49 | 185 |
| 50 | 190 |
| 51 | 195 |
| 52 | 200 |
| 53 | 206 |
| 54 | 212 |
| 55 | 218 |
| 56 | 224 |
| 57 | 230 |
| 58 | 236 |
| 59 | 243 |
| 60 | 250 |
| 61 | 257 |
| 62 | 265 |
| 63 | 272 |
| 64 | 280 |
| 65 | 290 |
| 66 | 300 |
| 67 | 307 |
| 68 | 315 |
| 69 | 325 |
| 70 | 335 |
| 71 | 345 |
| 72 | 355 |
| 73 | 365 |
| 74 | 375 |
| 75 | 387 |
| 76 | 400 |
| 77 | 412 |
| 78 | 425 |
| 79 | 437 |
| 80 | 450 |
| 81 | 462 |
| 82 | 475 |
| 83 | 487 |
| 84 | 500 |
| 85 | 515 |
| 86 | 530 |
| 87 | 545 |
| 88 | 560 |
| 89 | 580 |
| 90 | 600 |

A

B

16

71

17

73

18

75

19

77,5

20

80

21

82,5

22

85

23

87,5

24

90

25

92,5

26

95

27

97

28

100

29

103

30

106

31

109

32

112

33

115

34

118

35

121

36

125

37

128

38

132

39

136

40

140

41

145

42

150

43

155

44

160

45

165

46

170

47

175

48

180

49

185

50

190

51

195

52

200

53

206

54

212

55

218

56

224

57

230

58

236

59

243

60

250

61

257

62

265

63

272

64

280

65

290

66

300

67

307

68

315

69

325

70

335

71

345

72

355

73

365

74

375

75

387

76

400

77

412

78

425

79

437

80

450

81

462

82

475

83

487

84

500

85

515

86

530

87

545

88

560

89

580

90

600

---

PRILOGA 5

OZNAKE VELIKOSTI PNEVMATIKE IN MERE

Preglednica 1

Pnevmatike za motorna kolesa

Velikosti s kodo za premer platišča 12 in manj

| Velikost pnevmatike | Širina merilnega platišča
  (koda) | Celotni premer
  (v mm) | Širina preseka
  (v mm) | Največja celotna širina
  (v mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | D.min | D | D.max | | |
| 2.50 - 8 | | 328 | 338 | 352 | | |
| 2.50 - 9 | | 354 | 364 | 378 | | |
| 2.50 - 10 | 1.50 | 379 | 389 | 403 | 65 | 70 |
| 2.50 - 12 | | 430 | 440 | 451 | | |
| 2.75 - 8 | | 338 | 348 | 363 | | |
| 2.75 - 9 | 1.75 | 364 | 374 | 383 | 71 | 77 |
| 2.75 - 10 | | 389 | 399 | 408 | | |
| 2.75 - 12 | | 440 | 450 | 462 | | |
| 3.00 - 4 | | 241 | 251 | 264 | | |
| 3.00 - 5 | | 266 | 276 | 291 | | |
| 3.00 - 6 | | 291 | 301 | 314 | | |
| 3.00 - 7 | | 317 | 327 | 342 | | |
| 3.00 - 8 | 2.10 | 352 | 362 | 378 | 80 | 86 |
| 3.00 - 9 | | 378 | 388 | 401 | | |
| 3.00 - 10 | | 403 | 413 | 422 | | |
| 3.00 - 12 | | 454 | 464 | 473 | | |
| 3.25 - 8 | | 362 | 372 | 386 | | |
| 3.25 - 9 | | 388 | 398 | 412 | | |
| 3.25 - 10 | 2.50 | 414 | 424 | 441 | 88 | 95 |
| 3.25 - 12 | | 465 | 475 | 492 | | |
| 3.50 - 4 | | 264 | 274 | 291 | | |
| 3.50 - 5 | | 289 | 299 | 316 | | |
| 3.50 - 6 | | 314 | 324 | 341 | | |
| 3.50 - 7 | 2.50 | 340 | 350 | 367 | 92 | 99 |
| 3.50 - 8 | | 376 | 386 | 397 | | |
| 3.50 - 9 | | 402 | 412 | 430 | | |
| 3.50 - 10 | | 427 | 437 | 448 | | |
| 3.50 - 12 | | 478 | 488 | 506 | | |
| 4.00 - 5 | | 314 | 326 | 346 | | |
| 4.00 - 6 | | 339 | 351 | 368 | | |
| 4.00 - 7 | 2.50 | 365 | 377 | 394 | 105 | 113 |
| 4.00 - 8 | | 401 | 415 | 427 | | |
| 4.00 - 10 | | 452 | 466 | 478 | | |
| 4,00 - 12 | | 505 | 517 | 538 | | |
| 4.50 - 6 | | 364 | 376 | 398 | | |
| 4.50 - 7 | | 390 | 402 | 424 | | |
| 4.50 - 8 | | 430 | 442 | 464 | | |
| 4.50 - 9 | 3.00 | 456 | 468 | 490 | 120 | 130 |
| 4.50 - 10 | | 481 | 493 | 515 | | |
| 4.50 - 12 | | 532 | 544 | 568 | | |
| 5.00 - 8 | | 453 | 465 | 481 | | |
| 5.00 - 10 | 3.50 | 504 | 516 | 532 | 134 | 145 |
| 5.00 - 12 | | 555 | 567 | 583 | | |
| 6.00 - 6 | 4.00 | 424 | 436 | 464 | | |
| 6.00 - 7 | | 450 | 462 | 490 | 154 | 166 |
| 6.00 - 8 | | 494 | 506 | 534 | | |
| 6,00 - 9 | | 520 | 532 | 562 | | |

Velikost pnevmatike

Širina merilnega platišča

(koda)

Celotni premer

(v mm)

Širina preseka

(v mm)

Največja celotna širina

(v mm)

D.min

D

D.max

2.50 - 8

328

338

352

2.50 - 9

354

364

378

2.50 - 10

1.50

379

389

403

65

70

2.50 - 12

430

440

451

2.75 - 8

338

348

363

2.75 - 9

1.75

364

374

383

71

77

2.75 - 10

389

399

408

2.75 - 12

440

450

462

3.00 - 4

241

251

264

3.00 - 5

266

276

291

3.00 - 6

291

301

314

3.00 - 7

317

327

342

3.00 - 8

2.10

352

362

378

80

86

3.00 - 9

378

388

401

3.00 - 10

403

413

422

3.00 - 12

454

464

473

3.25 - 8

362

372

386

3.25 - 9

388

398

412

3.25 - 10

2.50

414

424

441

88

95

3.25 - 12

465

475

492

3.50 - 4

264

274

291

3.50 - 5

289

299

316

3.50 - 6

314

324

341

3.50 - 7

2.50

340

350

367

92

99

3.50 - 8

376

386

397

3.50 - 9

402

412

430

3.50 - 10

427

437

448

3.50 - 12

478

488

506

4.00 - 5

314

326

346

4.00 - 6

339

351

368

4.00 - 7

2.50

365

377

394

105

113

4.00 - 8

401

415

427

4.00 - 10

452

466

478

4,00 - 12

505

517

538

4.50 - 6

364

376

398

4.50 - 7

390

402

424

4.50 - 8

430

442

464

4.50 - 9

3.00

456

468

490

120

130

4.50 - 10

481

493

515

4.50 - 12

532

544

568

5.00 - 8

453

465

481

5.00 - 10

3.50

504

516

532

134

145

5.00 - 12

555

567

583

6.00 - 6

4.00

424

436

464

6.00 - 7

450

462

490

154

166

6.00 - 8

494

506

534

6,00 - 9

520

532

562

Preglednica 1a

Pnevmatike za kolesa z motorjem

Velikosti s kodo za premer platišča 12 in manj

| Velikost pnevmatike | Širina merilnega platišča
  (koda) | Celotni premer
  (v mm) | Širina preseka
  (v mm) | Največja celotna širina
  (v mm) (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | D.min | D | D.max (1) | | |
| 2 - 12 | 1.35 | 413 | 417 | 426 | 55 | 59 |
| 2-1/2 - 12 | 1.50 | 425 | 431 | 441 | 62 | 67 |
| 2-1/2 - 8 | 1.75 | 339 | 345 | 356 | 70 | 76 |
| 2-1/2 - 9 | 1.75 | 365 | 371 | 382 | 70 | 76 |
| 2-3/4 - 9 | 1.75 | 375 | 381 | 393 | 73 | 79 |
| 3 - 10 | 2.10 | 412 | 418 | 431 | 84 | 91 |
| 3 - 12 | 2.10 | 463 | 469 | 482 | 84 | 91 |

Velikost pnevmatike

Širina merilnega platišča

(koda)

Celotni premer

(v mm)

Širina preseka

(v mm)

Največja celotna širina

(v mm) (1)

D.min

D

D.max (1)

2 - 12

1.35

413

417

426

55

59

2-1/2 - 12

1.50

425

431

441

62

67

2-1/2 - 8

1.75

339

345

356

70

76

2-1/2 - 9

1.75

365

371

382

70

76

2-3/4 - 9

1.75

375

381

393

73

79

3 - 10

2.10

412

418

431

84

91

3 - 12

2.10

463

469

482

84

91

Preglednica 2

Pnevmatike za motorna kolesa

Običajni preseki

| Velikost pnevmatike | Širina merilnega platišča
  (koda) | Celotni premer
  (v mm) | Širina preseka
  (v mm) | Največja celotna širina
  (v mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | D.min | D | D.max (2) | D.max (3) | | (2) | (3) |
| 1 3/4 - 19 | 1.20 | 582 | 589 | 597 | 605 | 50 | 54 | 58 |
| 2 - 14 | | 461 | 468 | 477 | 484 | | | |
| 2 - 15 | | 486 | 493 | 501 | 509 | | | |
| 2 - 16 | | 511 | 518 | 526 | 534 | | | |
| 2 - 17 | | 537 | 544 | 552 | 560 | | | |
| 2 - 18 | 1.35 | 562 | 569 | 577 | 585 | 55 | 58 | 63 |
| 2 - 19 | | 588 | 595 | 603 | 611 | | | |
| 2 - 20 | | 613 | 620 | 628 | 636 | | | |
| 2 - 21 | | 638 | 645 | 653 | 661 | | | |
| 2 - 22 | | 663 | 670 | 680 | 686 | | | |
| 2 1/4 - 14 | | 474 | 482 | 492 | 500 | | | |
| 2 1/4 - 15 | | 499 | 507 | 517 | 525 | | | |
| 2 1/4 - 16 | | 524 | 532 | 540 | 550 | | | |
| 2 1/4 - 17 | | 550 | 558 | 566 | 576 | | | |
| 2 1/4 - 18 | 1.50 | 575 | 583 | 591 | 601 | 62 | 66 | 71 |
| 2 1/4 - 19 | | 601 | 609 | 617 | 627 | | | |
| 2 1/4 - 20 | | 626 | 634 | 642 | 652 | | | |
| 2 1/4 - 21 | | 651 | 659 | 667 | 677 | | | |
| 2 1/4 - 22 | | 677 | 685 | 695 | 703 | | | |
| 2 1/2 - 14 | | 489 | 498 | 508 | 520 | | | |
| 2 1/2 - 15 | | 514 | 523 | 533 | 545 | | | |
| 2 1/2 - 16 | | 539 | 548 | 558 | 570 | | | |
| 2 1/2 - 17 | | 565 | 574 | 584 | 596 | | | |
| 2 1/2 - 18 | 1.60 | 590 | 599 | 609 | 621 | 68 | 72 | 78 |
| 2 1/2 - 19 | | 616 | 625 | 635 | 647 | | | |
| 2 1/2 - 20 | | 641 | 650 | 660 | 672 | | | |
| 2 1/2 - 21 | | 666 | 675 | 685 | 697 | | | |
| 2 1/2 - 22 | | 692 | 701 | 711 | 723 | | | |
| 2 3/4 - 14 | | 499 | 508 | 518 | 530 | | | |
| 2 3/4 - 15 | | 524 | 533 | 545 | 555 | | | |
| 2 3/4 - 16 | | 549 | 558 | 568 | 580 | | | |
| 2 3/4 - 17 | | 575 | 584 | 594 | 606 | | | |
| 2 3/4 - 18 | 1.85 | 600 | 609 | 621 | 631 | 75 | 80 | 86 |
| 2 3/4 - 19 | | 626 | 635 | 645 | 657 | | | |
| 2 3/4 - 20 | | 651 | 660 | 670 | 682 | | | |
| 2 3/4 - 21 | | 676 | 685 | 695 | 707 | | | |
| 2 3/4 - 22 | | 702 | 711 | 721 | 733 | | | |
| 3 - 16 | | 560 | 570 | 582 | 594 | | | |
| 3 - 17 | | 586 | 596 | 608 | 620 | | | |
| 3 - 18 | 1.85 | 611 | 621 | 633 | 645 | 81 | 86 | 93 |
| 3 - 19 | | 637 | 647 | 659 | 671 | | | |
| 3 1/4 - 16 | | 575 | 586 | 598 | 614 | | | |
| 3 1/4 - 17 | | 601 | 612 | 624 | 640 | | | |
| 3 1/4 - 18 | 2.15 | 626 | 637 | 651 | 665 | 89 | 94 | 102 |
| 3 1/4 - 19 | | 652 | 663 | 675 | 691 | | | |

Velikost pnevmatike

Širina merilnega platišča

(koda)

Celotni premer

(v mm)

Širina preseka

(v mm)

Največja celotna širina

(v mm)

D.min

D

D.max (2)

D.max (3)

(2)

(3)

1 3/4 - 19

1.20

582

589

597

605

50

54

58

2 - 14

461

468

477

484

2 - 15

486

493

501

509

2 - 16

511

518

526

534

2 - 17

537

544

552

560

2 - 18

1.35

562

569

577

585

55

58

63

2 - 19

588

595

603

611

2 - 20

613

620

628

636

2 - 21

638

645

653

661

2 - 22

663

670

680

686

2 1/4 - 14

474

482

492

500

2 1/4 - 15

499

507

517

525

2 1/4 - 16

524

532

540

550

2 1/4 - 17

550

558

566

576

2 1/4 - 18

1.50

575

583

591

601

62

66

71

2 1/4 - 19

601

609

617

627

2 1/4 - 20

626

634

642

652

2 1/4 - 21

651

659

667

677

2 1/4 - 22

677

685

695

703

2 1/2 - 14

489

498

508

520

2 1/2 - 15

514

523

533

545

2 1/2 - 16

539

548

558

570

2 1/2 - 17

565

574

584

596

2 1/2 - 18

1.60

590

599

609

621

68

72

78

2 1/2 - 19

616

625

635

647

2 1/2 - 20

641

650

660

672

2 1/2 - 21

666

675

685

697

2 1/2 - 22

692

701

711

723

2 3/4 - 14

499

508

518

530

2 3/4 - 15

524

533

545

555

2 3/4 - 16

549

558

568

580

2 3/4 - 17

575

584

594

606

2 3/4 - 18

1.85

600

609

621

631

75

80

86

2 3/4 - 19

626

635

645

657

2 3/4 - 20

651

660

670

682

2 3/4 - 21

676

685

695

707

2 3/4 - 22

702

711

721

733

3 - 16

560

570

582

594

3 - 17

586

596

608

620

3 - 18

1.85

611

621

633

645

81

86

93

3 - 19

637

647

659

671

3 1/4 - 16

575

586

598

614

3 1/4 - 17

601

612

624

640

3 1/4 - 18

2.15

626

637

651

665

89

94

102

3 1/4 - 19

652

663

675

691

Preglednica 3

Pnevmatike za motorna kolesa

Običajni preseki

| Velikost pnevmatike | Širina merilnega platišča
  (koda) | Celotni premer
  (v mm) | Širina preseka
  (v mm) | Največja celotna širina
  (v mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | D.min | D | D.max (4) | D.max (5) | | (6) | (7) | (8) |
| 2.00 - 14 | | 460 | 466 | 478 | | | | | |
| 2.00 - 15 | | 485 | 491 | 503 | | | | | |
| 2.00 - 16 | | 510 | 516 | 528 | | | | | |
| 2.00 - 17 | 1.20 | 536 | 542 | 554 | | 52 | 57 | 60 | 65 |
| 2.00 - 18 | | 561 | 567 | 579 | | | | | |
| 2.00 - 19 | | 587 | 593 | 605 | | | | | |
| 2.25 - 14 | | 474 | 480 | 492 | 496 | | | | |
| 2.25 - 15 | | 499 | 505 | 517 | 521 | | | | |
| 2.25 - 16 | | 524 | 530 | 542 | 546 | | | | |
| 2.25 - 17 | 1.60 | 550 | 556 | 568 | 572 | 61 | 67 | 70 | 75 |
| 2.25 - 18 | | 575 | 581 | 593 | 597 | | | | |
| 2.25 - 19 | | 601 | 607 | 619 | 623 | | | | |
| 2.50 - 14 | | 486 | 492 | 506 | 508 | | | | |
| 2.50 - 15 | | 511 | 517 | 531 | 533 | | | | |
| 2.50 - 16 | | 536 | 542 | 556 | 558 | | | | |
| 2.50 - 17 | 1.60 | 562 | 568 | 582 | 584 | 65 | 72 | 75 | 79 |
| 2.50 - 18 | | 587 | 593 | 607 | 609 | | | | |
| 2.50 - 19 | | 613 | 619 | 633 | 635 | | | | |
| 2.50 - 21 | | 663 | 669 | 683 | 685 | | | | |
| 2.75 - 14 | | 505 | 512 | 524 | 530 | | | | |
| 2.75 - 15 | | 530 | 537 | 549 | 555 | | | | |
| 2.75 - 16 | | 555 | 562 | 574 | 580 | | | | |
| 2.75 - 17 | 1.85 | 581 | 588 | 600 | 606 | 75 | 83 | 86 | 91 |
| 2.75 - 18 | | 606 | 613 | 625 | 631 | | | | |
| 2.75 - 19 | | 632 | 639 | 651 | 657 | | | | |
| 2.75 - 21 | | 682 | 689 | 701 | 707 | | | | |
| 3.00 - 14 | | 519 | 526 | 540 | 546 | | | | |
| 3.00 - 15 | | 546 | 551 | 565 | 571 | | | | |
| 3.00 - 16 | | 569 | 576 | 590 | 596 | | | | |
| 3.00 - 17 | 1.85 | 595 | 602 | 616 | 622 | 80 | 88 | 92 | 97 |
| 3.00 - 18 | | 618 | 627 | 641 | 647 | | | | |
| 3.00 - 19 | | 644 | 653 | 667 | 673 | | | | |
| 3.00 - 21 | | 694 | 703 | 717 | 723 | | | | |
| 3.00 - 23 | | 747 | 754 | 768 | 774 | | | | |
| 3.25 - 14 | | 531 | 538 | 552 | 560 | | | | |
| 3.25 - 15 | | 556 | 563 | 577 | 585 | | | | |
| 3.25 - 16 | | 581 | 588 | 602 | 610 | | | | |
| 3.25 - 17 | 2.15 | 607 | 614 | 628 | 636 | 89 | 98 | 102 | 108 |
| 3.25 - 18 | | 630 | 639 | 653 | 661 | | | | |
| 3.25 - 19 | | 656 | 665 | 679 | 687 | | | | |
| 3.25 - 21 | | 708 | 715 | 729 | 737 | | | | |
| 3.50 - 14 | | 539 | 548 | 564 | 572 | | | | |
| 3.50 - 15 | | 564 | 573 | 589 | 597 | | | | |
| 3.50 - 16 | | 591 | 598 | 614 | 622 | | | | |
| 3.50 - 17 | 2.15 | 617 | 624 | 640 | 648 | 93 | 102 | 107 | 113 |
| 3.50 - 18 | | 640 | 649 | 665 | 673 | | | | |
| 3.50 - 19 | | 666 | 675 | 691 | 699 | | | | |
| 3.50 - 21 | | 716 | 725 | 741 | 749 | | | | |
| 3.75 - 16 | | 601 | 610 | 626 | 634 | | | | |
| 3.75 - 17 | | 627 | 636 | 652 | 660 | | | | |
| 3.75 - 18 | 2.15 | 652 | 661 | 677 | 685 | 99 | 109 | 114 | 121 |
| 3.75 - 19 | | 678 | 687 | 703 | 711 | | | | |
| 4.00 - 16 | | 611 | 620 | 638 | 646 | | | | |
| 4.00 - 17 | | 637 | 646 | 664 | 672 | | | | |
| 4.00 - 18 | 2.50 | 662 | 671 | 689 | 697 | 108 | 119 | 124 | 130 |
| 4.00 - 19 | | 688 | 697 | 715 | 723 | | | | |
| 4.25 - 16 | | 623 | 632 | 650 | 660 | | | | |
| 4.25 - 17 | | 649 | 658 | 676 | 686 | | | | |
| 4.25 - 18 | 2.50 | 674 | 683 | 701 | 711 | 112 | 123 | 129 | 137 |
| 4.25 - 19 | | 700 | 709 | 727 | 737 | | | | |
| 4.50 - 16 | | 631 | 640 | 658 | 668 | | | | |
| 4.50 - 17 | | 657 | 666 | 684 | 694 | | | | |
| 4.50 - 18 | 2.75 | 684 | 691 | 709 | 719 | 123 | 135 | 141 | 142 |
| 4.50 - 19 | | 707 | 717 | 734 | 745 | | | | |
| 5.00 - 16 | | 657 | 666 | 686 | 698 | | | | |
| 5.00 - 17 | | 683 | 692 | 710 | 724 | | | | |
| 5.00 - 18 | 3.00 | 708 | 717 | 735 | 749 | 129 | 142 | 148 | 157 |
| 5.00 - 19 | | 734 | 743 | 761 | 775 | | | | |

Velikost pnevmatike

Širina merilnega platišča

(koda)

Celotni premer

(v mm)

Širina preseka

(v mm)

Največja celotna širina

(v mm)

D.min

D

D.max (4)

D.max (5)

(6)

(7)

(8)

2.00 - 14

460

466

478

2.00 - 15

485

491

503

2.00 - 16

510

516

528

2.00 - 17

1.20

536

542

554

52

57

60

65

2.00 - 18

561

567

579

2.00 - 19

587

593

605

2.25 - 14

474

480

492

496

2.25 - 15

499

505

517

521

2.25 - 16

524

530

542

546

2.25 - 17

1.60

550

556

568

572

61

67

70

75

2.25 - 18

575

581

593

597

2.25 - 19

601

607

619

623

2.50 - 14

486

492

506

508

2.50 - 15

511

517

531

533

2.50 - 16

536

542

556

558

2.50 - 17

1.60

562

568

582

584

65

72

75

79

2.50 - 18

587

593

607

609

2.50 - 19

613

619

633

635

2.50 - 21

663

669

683

685

2.75 - 14

505

512

524

530

2.75 - 15

530

537

549

555

2.75 - 16

555

562

574

580

2.75 - 17

1.85

581

588

600

606

75

83

86

91

2.75 - 18

606

613

625

631

2.75 - 19

632

639

651

657

2.75 - 21

682

689

701

707

3.00 - 14

519

526

540

546

3.00 - 15

546

551

565

571

3.00 - 16

569

576

590

596

3.00 - 17

1.85

595

602

616

622

80

88

92

97

3.00 - 18

618

627

641

647

3.00 - 19

644

653

667

673

3.00 - 21

694

703

717

723

3.00 - 23

747

754

768

774

3.25 - 14

531

538

552

560

3.25 - 15

556

563

577

585

3.25 - 16

581

588

602

610

3.25 - 17

2.15

607

614

628

636

89

98

102

108

3.25 - 18

630

639

653

661

3.25 - 19

656

665

679

687

3.25 - 21

708

715

729

737

3.50 - 14

539

548

564

572

3.50 - 15

564

573

589

597

3.50 - 16

591

598

614

622

3.50 - 17

2.15

617

624

640

648

93

102

107

113

3.50 - 18

640

649

665

673

3.50 - 19

666

675

691

699

3.50 - 21

716

725

741

749

3.75 - 16

601

610

626

634

3.75 - 17

627

636

652

660

3.75 - 18

2.15

652

661

677

685

99

109

114

121

3.75 - 19

678

687

703

711

4.00 - 16

611

620

638

646

4.00 - 17

637

646

664

672

4.00 - 18

2.50

662

671

689

697

108

119

124

130

4.00 - 19

688

697

715

723

4.25 - 16

623

632

650

660

4.25 - 17

649

658

676

686

4.25 - 18

2.50

674

683

701

711

112

123

129

137

4.25 - 19

700

709

727

737

4.50 - 16

631

640

658

668

4.50 - 17

657

666

684

694

4.50 - 18

2.75

684

691

709

719

123

135

141

142

4.50 - 19

707

717

734

745

5.00 - 16

657

666

686

698

5.00 - 17

683

692

710

724

5.00 - 18

3.00

708

717

735

749

129

142

148

157

5.00 - 19

734

743

761

775

Preglednica 4

Pnevmatike za motorna kolesa

Majhni preseki

| Velikost pnevmatike | Širina merilnega platišča
  (koda) | Celotni premer
  (v mm) | Širina preseka
  (v mm) | Največja celotna širina
  (v mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | D.min | D | D.max (9) | D.max (10) | | (11) | (12) | (13) |
| 3.60 - 18 | | 605 | 615 | 628 | 633 | | | | |
| | 2.15 | | | | | 93 | 102 | 108 | 113 |
| 3.60 - 19 | | 631 | 641 | 653 | 658 | | | | |
| 4.10 - 18 | | 629 | 641 | 654 | 663 | | | | |
| | 2.50 | | | | | 108 | 119 | 124 | 130 |
| 4.10 - 19 | | 655 | 667 | 679 | 688 | | | | |
| 5.10 - 16 | | 615 | 625 | 643 | 651 | | | | |
| 5.10 - 17 | 3.00 | 641 | 651 | 670 | 677 | 129 | 142 | 150 | 157 |
| 5.10 - 18 | | 666 | 676 | 694 | 702 | | | | |
| 4.25/85 - 18 | 2.50 | 649 | 659 | 673 | 683 | 112 | 123 | 129 | 137 |
| 4.60 - 16 | | 594 | 604 | 619 | 628 | | | | |
| 4.60 - 17 | 2.75 | 619 | 630 | 642 | 654 | 117 | 129 | 136 | 142 |
| 4.60 - 18 | | 644 | 654 | 670 | 678 | | | | |
| 6.10 - 16 | 4.00 | 646 | 658 | 678 | 688 | 168 | 185 | 195 | 203 |

Velikost pnevmatike

Širina merilnega platišča

(koda)

Celotni premer

(v mm)

Širina preseka

(v mm)

Največja celotna širina

(v mm)

D.min

D

D.max (9)

D.max (10)

(11)

(12)

(13)

3.60 - 18

605

615

628

633

2.15

93

102

108

113

3.60 - 19

631

641

653

658

4.10 - 18

629

641

654

663

2.50

108

119

124

130

4.10 - 19

655

667

679

688

5.10 - 16

615

625

643

651

5.10 - 17

3.00

641

651

670

677

129

142

150

157

5.10 - 18

666

676

694

702

4.25/85 - 18

2.50

649

659

673

683

112

123

129

137

4.60 - 16

594

604

619

628

4.60 - 17

2.75

619

630

642

654

117

129

136

142

4.60 - 18

644

654

670

678

6.10 - 16

4.00

646

658

678

688

168

185

195

203

Preglednica 5

Pnevmatike za posebna motorna kolesa
   (14)

| Velikost pnevmatike | Širina merilnega platišča
  (koda) | Celotni premer
  (v mm) | Širina preseka
  (v mm) | Največja celotna širina
  (v mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | D.min | D | D.max | | |
| 3.00 - 8C | | 359 | 369 | 379 | | |
| 3.00 - 10C | 2.10 | 410 | 420 | 430 | 80 | 86 |
| 3.00 - 12C | | 459 | 471 | 479 | | |
| 3.50 - 8C | | 376 | 386 | 401 | | |
| 3.50 - 10C | 2.50 | 427 | 437 | 452 | 92 | 99 |
| 3.50 - 12C | | 478 | 488 | 503 | | |
| 4.00 - 8C | | 405 | 415 | 427 | | |
| 4.00 - 10C | 3.00 | 456 | 466 | 478 | 108 | 117 |
| 4.00 - 12C | | 507 | 517 | 529 | | |
| 4.50 - 8C | | 429 | 439 | 453 | | |
| 4.50 - 10C | 3.50 | 480 | 490 | 504 | 125 | 135 |
| 4.50 - 12C | | 531 | 541 | 555 | | |
| 5.00 - 8C | | 455 | 465 | 481 | | |
| 5.00 - 10C | 3.50 | 506 | 516 | 532 | 134 | 145 |
| 5.00 - 12C | | 555 | 567 | 581 | | |

Velikost pnevmatike

Širina merilnega platišča

(koda)

Celotni premer

(v mm)

Širina preseka

(v mm)

Največja celotna širina

(v mm)

D.min

D

D.max

3.00 - 8C

359

369

379

3.00 - 10C

2.10

410

420

430

80

86

3.00 - 12C

459

471

479

3.50 - 8C

376

386

401

3.50 - 10C

2.50

427

437

452

92

99

3.50 - 12C

478

488

503

4.00 - 8C

405

415

427

4.00 - 10C

3.00

456

466

478

108

117

4.00 - 12C

507

517

529

4.50 - 8C

429

439

453

4.50 - 10C

3.50

480

490

504

125

135

4.50 - 12C

531

541

555

5.00 - 8C

455

465

481

5.00 - 10C

3.50

506

516

532

134

145

5.00 - 12C

555

567

581

Preglednica 6

Pnevmatike za motorna kolesa

Velikosti za nizek tlak

| Velikost pnevmatike | Širina merilnega platišča
  (koda) | Celotni premer
  (v mm) | Širina preseka
  (v mm) | Največja celotna širina
  (v mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | D.min | D | D.max | | |
| 5.4 - 10 | | 474 | 481 | 487 | | |
| 5.4 - 12 | | 525 | 532 | 547 | | |
| 5.4 - 14 | 4.00 | 575 | 582 | 598 | 135 | 143 |
| 5.4 - 16 | | 626 | 633 | 649 | | |
| 6.7 - 10 | | 532 | 541 | 561 | | |
| 6.7 - 12 | 5.00 | 583 | 592 | 612 | 170 | 180 |
| 6.7 - 14 | | 633 | 642 | 662 | | |

Velikost pnevmatike

Širina merilnega platišča

(koda)

Celotni premer

(v mm)

Širina preseka

(v mm)

Največja celotna širina

(v mm)

D.min

D

D.max

5.4 - 10

474

481

487

5.4 - 12

525

532

547

5.4 - 14

4.00

575

582

598

135

143

5.4 - 16

626

633

649

6.7 - 10

532

541

561

6.7 - 12

5.00

583

592

612

170

180

6.7 - 14

633

642

662

Preglednica 7

Pnevmatike za motorna kolesa

Velikosti in mere ameriških pnevmatik

| Velikost pnevmatike | Širina merilnega platišča
  (koda) | Celotni premer
  (v mm) | Širina preseka
  (v mm) | Največja celotna širina
  (v mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | D.min | D | D.max | | |
| MH90 – 21 | 1.85 | 682 | 686 | 700 | 80 | 89 |
| MJ90 - 18 | 2.15 | 620 | 625 | 640 | | |
| | | | | | 89 | 99 |
| MJ90 - 18 | 2.15 | 645 | 650 | 665 | | |
| ML90 - 18 | 2.15 | 629 | 634 | 650 | | |
| | | | | | 93 | 103 |
| ML90 - 19 | 2.15 | 654 | 659 | 675 | | |
| MM90 - 19 | 2.15 | 663 | 669 | 685 | 95 | 106 |
| MN90 -18 | 2.15 | 656 | 662 | 681 | 104 | 116 |
| MP90 - 18 | 2.15 | 667 | 673 | 692 | 108 | 120 |
| MR90 - 18 | 2.15 | 680 | 687 | 708 | 114 | 127 |
| MS90 - 17 | 2.50 | 660 | 667 | 688 | 121 | 134 |
| MT90 - 16 | 3.00 | 642 | 650 | 672 | | |
| | | | | | 130 | 144 |
| MT90 - 17 | 3.00 | 668 | 675 | 697 | | |
| MU90 - 15M/C | 3.50 | 634 | 642 | 665 | | |
| | | | | | 142 | 158 |
| MU90 - 16 | 3.50 | 659 | 667 | 690 | | |
| MV90 - 15M/C | 3.50 | 643 | 651 | 675 | 150 | 172 |
| MP85 - 18 | 2.15 | 654 | 660 | 679 | 108 | 120 |
| MR85 - 16 | 2.15 | 617 | 623 | 643 | 114 | 127 |
| MS85 - 18 | 2.50 | 675 | 682 | 702 | 121 | 134 |
| MT85 - 18 | 3.00 | 681 | 688 | 709 | 130 | 144 |
| MU85 16M/C | 3.50 | 650 | 658 | 681 | 142 | 158 |
| MV85 - 15M/C | 3.50 | 627 | 635 | 658 | 150 | 172 |

Velikost pnevmatike

Širina merilnega platišča

(koda)

Celotni premer

(v mm)

Širina preseka

(v mm)

Največja celotna širina

(v mm)

D.min

D

D.max

MH90 – 21

1.85

682

686

700

80

89

MJ90 - 18

2.15

620

625

640

89

99

MJ90 - 18

2.15

645

650

665

ML90 - 18

2.15

629

634

650

93

103

ML90 - 19

2.15

654

659

675

MM90 - 19

2.15

663

669

685

95

106

MN90 -18

2.15

656

662

681

104

116

MP90 - 18

2.15

667

673

692

108

120

MR90 - 18

2.15

680

687

708

114

127

MS90 - 17

2.50

660

667

688

121

134

MT90 - 16

3.00

642

650

672

130

144

MT90 - 17

3.00

668

675

697

MU90 - 15M/C

3.50

634

642

665

142

158

MU90 - 16

3.50

659

667

690

MV90 - 15M/C

3.50

643

651

675

150

172

MP85 - 18

2.15

654

660

679

108

120

MR85 - 16

2.15

617

623

643

114

127

MS85 - 18

2.50

675

682

702

121

134

MT85 - 18

3.00

681

688

709

130

144

MU85 16M/C

3.50

650

658

681

142

158

MV85 - 15M/C

3.50

627

635

658

150

172

---

(1)  Običajna uporaba na cestah (avtocestah).

(2)  Običajna uporaba na avtocestah.

(3)  Pnevmatike za posebno uporabo in zimske pnevmatike.

(4)  Pnevmatike za običajno uporabo na avtocesti.

(5)  Pnevmatike za posebno uporabo in zimske pnevmatike.

(6)  Pnevmatike za običajno uporabo na avtocesti do vključno kategorije hitrosti P.

(7)  Pnevmatike za običajno uporabo na avtocesti nad kategorijo hitrosti P in zimske pnevmatike.

(8)  Pnevmatike za posebno uporabo.

(9)  Pnevmatike za običajno uporabo na avtocesti

(10)  Pnevmatike za posebno uporabo in zimske pnevmatike.

(11)  Pnevmatike za običajno uporabo na avtocesti do vključno kategorije hitrosti P.

(12)  Pnevmatike za običajno uporabo na avtocesti nad kategorijo hitrosti P in zimske pnevmatike.

(13)  Pnevmatike za posebno uporabo.

(14)  Od začetka veljavnosti Dodatka 8 k temu pravilniku v skladu s Pravilnikom št. 75 ni več dovoljeno izdajati homologacij za te pnevmatike. Te velikosti pnevmatik so zdaj vključene v Pravilnik št. 54, Priloga 5, del I, preglednica A.

---

PRILOGA 6

NAČIN MERJENJA PNEVMATIK

| 1. | Pnevmatika mora biti nameščena na merilno platišče, kot določi proizvajalec v skladu z odstavkom 4.1.12 tega pravilnika, in napolnjena do tlaka, ki ga določi proizvajalec.
  Tlaki v pnevmatikah so lahko tudi naslednji:









  Različica pnevmatike | Kategorija hitrosti | Tlak |
| --- | --- | --- | --- |
| | | bar | kPa |
| standardna | F, G, J, K, L, M, N, P, Q, R, S | 2,25 | 225 |
| T, U, H, V, W | 2,80 | 280 |
| ojačana | F do P | | |
| | Q, R, S, T, U, H, V | 3,30 | 330 |
| posebna motorna kolesa (1) | 4PR | F do M | 3,50 | 350 |
| | 6PR | 4,00 | 400 |
| | 8PR | 4,50 | 450 |
| kolo z motorjem | Standardna | B | 2,25 | 225 |
| ojačana | B | 2,80 | 280 |

1.

Pnevmatika mora biti nameščena na merilno platišče, kot določi proizvajalec v skladu z odstavkom 4.1.12 tega pravilnika, in napolnjena do tlaka, ki ga določi proizvajalec.

Tlaki v pnevmatikah so lahko tudi naslednji:

Različica pnevmatike

Kategorija hitrosti

Tlak

bar

kPa

standardna

F, G, J, K, L, M, N, P, Q, R, S

2,25

225

T, U, H, V, W

2,80

280

ojačana

F do P

Q, R, S, T, U, H, V

3,30

330

posebna motorna kolesa (1)

4PR

F do M

3,50

350

6PR

4,00

400

8PR

4,50

450

kolo z motorjem

Standardna

B

2,25

225

ojačana

B

2,80

280

Druge različice pnevmatik se napolnijo do tlaka, ki ga določi proizvajalec pnevmatike.

| 2. | Pnevmatika, nameščena na platišče, se kondicionira pri temperaturi laboratorija najmanj 24 ur. |
| --- | --- |

2.

Pnevmatika, nameščena na platišče, se kondicionira pri temperaturi laboratorija najmanj 24 ur.

| 3. | Tlak se ponovno nastavi na vrednost iz odstavka 1 zgoraj. |
| --- | --- |

3.

Tlak se ponovno nastavi na vrednost iz odstavka 1 zgoraj.

| 4. | Celotna širina se izmeri s kljunastim merilom na šestih enako oddaljenih točkah ob upoštevanju debeline zaščitnih reber ali trakov. Najvišja tako dobljena meritev se upošteva kot celotna širina. |
| --- | --- |

4.

Celotna širina se izmeri s kljunastim merilom na šestih enako oddaljenih točkah ob upoštevanju debeline zaščitnih reber ali trakov. Najvišja tako dobljena meritev se upošteva kot celotna širina.

| 5. | Zunanji premer se izračuna tako, da se izmeri največji obseg, dobljena vrednost pa se deli s π (3,1416). |
| --- | --- |

5.

Zunanji premer se izračuna tako, da se izmeri največji obseg, dobljena vrednost pa se deli s π (3,1416).

---

(1)  Od začetka veljavnosti Dodatka 8 k temu pravilniku v skladu s Pravilnikom št. 75 ni več dovoljeno izdajati homologacij za te pnevmatike. Te velikosti pnevmatike so zdaj zajete v Pravilnik št. 54.

---

PRILOGA 7

POSTOPEK ZA PRESKUS ZMOGLJIVOSTI OBREMENITEV/HITROST

1.   PRIPRAVA PNEVMATIKE

| 1.1 | Nova pnevmatika se namesti na preskusno platišče, kot določi proizvajalec v skladu z odstavkom 4.1.12 tega pravilnika. |
| --- | --- |

1.1

Nova pnevmatika se namesti na preskusno platišče, kot določi proizvajalec v skladu z odstavkom 4.1.12 tega pravilnika.

| 1.2 | Pnevmatika se napolni do tlaka, navedenega v spodnji preglednici:









  Preskus tlaka v pnevmatiki (v barih) |
| --- | --- |
| Velikost pnevmatike | Kategorija hitrosti | Tlak v pnevmatiki |
| bar | kPa |
| standardna | F, G, J, K | 2,50 | 250 |
| L, M, N, P | 2,50 | 250 |
| Q, R, S | 3,00 | 300 |
| T, U, H, V | 3,50 | 350 |
| ojačana | F, G, J, K, L, M, N, P | 3,30 | 330 |
| Q, R, S, T, U, H, V | 3,90 | 390 |
| Posebna motorna kolesa (1) | 4PR | F, G, J, K, L, M | 3,70 | 370 |
| 6PR | 4,50 | 450 |
| 8PR | 5,20 | 520 |
| kolo z motorjem | standardna | B | 2,50 | 250 |
| ojačana | B | 3,00 | 300 |

1.2

Pnevmatika se napolni do tlaka, navedenega v spodnji preglednici:

Preskus tlaka v pnevmatiki (v barih)

Velikost pnevmatike

Kategorija hitrosti

Tlak v pnevmatiki

bar

kPa

standardna

F, G, J, K

2,50

250

L, M, N, P

2,50

250

Q, R, S

3,00

300

T, U, H, V

3,50

350

ojačana

F, G, J, K, L, M, N, P

3,30

330

Q, R, S, T, U, H, V

3,90

390

Posebna motorna kolesa (1)

4PR

F, G, J, K, L, M

3,70

370

6PR

4,50

450

8PR

5,20

520

kolo z motorjem

standardna

B

2,50

250

ojačana

B

3,00

300

Za hitrosti nad 240 km/h je preskusni tlak 3,2 bara (320 kPa).

Drugi tipi pnevmatik se napolnijo do tlaka, ki ga določi proizvajalec pnevmatike.

| 1.3 | Proizvajalec lahko ob navedbi razlogov zahteva, da se za preskus uporabijo tlaki, ki se razlikujejo od navedenih v odstavku 1.2 zgoraj. V tem primeru se pnevmatika napolni do tega tlaka. |
| --- | --- |

1.3

Proizvajalec lahko ob navedbi razlogov zahteva, da se za preskus uporabijo tlaki, ki se razlikujejo od navedenih v odstavku 1.2 zgoraj. V tem primeru se pnevmatika napolni do tega tlaka.

| 1.4 | Pnevmatika in sestav kolesa se kondicionirata pri temperaturi preskusnega prostora najmanj tri ure. |
| --- | --- |

1.4

Pnevmatika in sestav kolesa se kondicionirata pri temperaturi preskusnega prostora najmanj tri ure.

| 1.5 | Tlak v pnevmatiki se ponovna nastavi na vrednost iz odstavka 1.2 ali 1.3 zgoraj. |
| --- | --- |

1.5

Tlak v pnevmatiki se ponovna nastavi na vrednost iz odstavka 1.2 ali 1.3 zgoraj.

2.   PRESKUSNI POSTOPEK

| 2.1 | Enota pnevmatike in platišča se namesti na preskusno os in pritisne ob zunanjo stran gladke površine preskusnega bobna s premerom 1,70 m ± 1 % ali 2,0 m ± 1 %. |
| --- | --- |

2.1

Enota pnevmatike in platišča se namesti na preskusno os in pritisne ob zunanjo stran gladke površine preskusnega bobna s premerom 1,70 m ± 1 % ali 2,0 m ± 1 %.

| 2.2 | Preskusna os se obremeni s silo, ki je enaka 65 %:






  2.2.1 | največje obremenitve, izenačene z indeksom nosilnosti za pnevmatike s simboli hitrosti do vključno H; |
| --- | --- | --- |

2.2

Preskusna os se obremeni s silo, ki je enaka 65 %:

2.2.1

največje obremenitve, izenačene z indeksom nosilnosti za pnevmatike s simboli hitrosti do vključno H;

| 2.2.2 | največje obremenitve, ki je povezana z največjo hitrostjo 240 km/h za pnevmatike s simbolom hitrosti „V“ (glej odstavek 2.33.3 v tem pravilniku); |
| --- | --- |

2.2.2

največje obremenitve, ki je povezana z največjo hitrostjo 240 km/h za pnevmatike s simbolom hitrosti „V“ (glej odstavek 2.33.3 v tem pravilniku);

| 2.2.3 | največje obremenitve, ki je povezana z največjo hitrostjo 270 km/h za pnevmatike s simbolom hitrosti „W“ (glej odstavek 2.33.3); |
| --- | --- |

2.2.3

največje obremenitve, ki je povezana z največjo hitrostjo 270 km/h za pnevmatike s simbolom hitrosti „W“ (glej odstavek 2.33.3);

| 2.2.4 | največje obremenitve, ki je povezana z največjo hitrostjo, ki jo določi proizvajalec za pnevmatike primerne za hitrosti nad 240 km/h (ali 270 km/h, če pride v poštev) (glej odstavek 6.2.1.1), |
| --- | --- |

2.2.4

največje obremenitve, ki je povezana z največjo hitrostjo, ki jo določi proizvajalec za pnevmatike primerne za hitrosti nad 240 km/h (ali 270 km/h, če pride v poštev) (glej odstavek 6.2.1.1),

| 2.2.5 | Pri pnevmatikah za kolesa z motorjem (simbol kategorije hitrosti B) je preskusna obremenitev 65 % pri preskusnem bobnu s premerom 1,7 m in 67 % pri preskusnem bobnu s premerom 2,0 m. |
| --- | --- |

2.2.5

Pri pnevmatikah za kolesa z motorjem (simbol kategorije hitrosti B) je preskusna obremenitev 65 % pri preskusnem bobnu s premerom 1,7 m in 67 % pri preskusnem bobnu s premerom 2,0 m.

| 2.3 | Med preskusom se tlak v pnevmatikah ne sme popravljati in preskusna obremenitev mora ves čas preskusa ostati enaka. |
| --- | --- |

2.3

Med preskusom se tlak v pnevmatikah ne sme popravljati in preskusna obremenitev mora ves čas preskusa ostati enaka.

| 2.4 | Med preskusom mora biti temperatura preskusnega prostora med 20 °C in 30 °C ali višja, če se s tem strinja proizvajalec. |
| --- | --- |

2.4

Med preskusom mora biti temperatura preskusnega prostora med 20 °C in 30 °C ali višja, če se s tem strinja proizvajalec.

| 2.5 | Preskus mora potekati brez prekinitev v skladu z naslednjim:






  2.5.1 | dovoljeno je dvajsetminutno pospeševanje hitrosti od nič do začetne preskusne hitrosti, |
| --- | --- | --- |

2.5

Preskus mora potekati brez prekinitev v skladu z naslednjim:

2.5.1

dovoljeno je dvajsetminutno pospeševanje hitrosti od nič do začetne preskusne hitrosti,

| 2.5.2 | začetna preskusna hitrost: 30 km/h manj od hitrosti, ki ustreza simbolu kategorije hitrosti na pnevmatiki (glej odstavek 2.28.2 tega pravilnika), če se uporablja preskusni boben s premerom 2,0 m, oziroma 40 km/h manj, če se uporablja preskusni boben s premerom 1,7 m;






  2.5.2.1 | za največjo hitrost pri drugem preskusu se upošteva največja hitrost za pnevmatiko, ki jo določi proizvajalec (glej odstavek 4.1.15), če gre za pnevmatike, primerne za hitrosti nad 240 km/h in označene z indeksom „V“ v oznaki velikosti (ali 270 km/h pri pnevmatikah, označenih z indeksom „Z“ v oznaki velikosti). |
| --- | --- | --- |

2.5.2

začetna preskusna hitrost: 30 km/h manj od hitrosti, ki ustreza simbolu kategorije hitrosti na pnevmatiki (glej odstavek 2.28.2 tega pravilnika), če se uporablja preskusni boben s premerom 2,0 m, oziroma 40 km/h manj, če se uporablja preskusni boben s premerom 1,7 m;

2.5.2.1

za največjo hitrost pri drugem preskusu se upošteva največja hitrost za pnevmatiko, ki jo določi proizvajalec (glej odstavek 4.1.15), če gre za pnevmatike, primerne za hitrosti nad 240 km/h in označene z indeksom „V“ v oznaki velikosti (ali 270 km/h pri pnevmatikah, označenih z indeksom „Z“ v oznaki velikosti).

| 2.5.3 | hitrostne stopnje 10 km/h; |
| --- | --- |

2.5.3

hitrostne stopnje 10 km/h;

| 2.5.4 | trajanje preskusa pri vsaki hitrostni stopnji: 10 minut; |
| --- | --- |

2.5.4

trajanje preskusa pri vsaki hitrostni stopnji: 10 minut;

| 2.5.5 | skupno trajanje preskusa: 1 ura; |
| --- | --- |

2.5.5

skupno trajanje preskusa: 1 ura;

| 2.5.6 | najvišja preskusna hitrost: najvišja nazivna hitrost za tip pnevmatike, če se preskus izvaja s preskusnim bobnom s premerom 2,0 m; najvišja nazivna hitrost za tip pnevmatike minus 10 km/h, če se preskus izvaja s preskusnim bobnom s premerom 1,7 m; |
| --- | --- |

2.5.6

najvišja preskusna hitrost: najvišja nazivna hitrost za tip pnevmatike, če se preskus izvaja s preskusnim bobnom s premerom 2,0 m; najvišja nazivna hitrost za tip pnevmatike minus 10 km/h, če se preskus izvaja s preskusnim bobnom s premerom 1,7 m;

| 2.5.7 | pri pnevmatikah za kolesa z motorjem (simbol kategorije hitrosti B) je preskusna hitrost 50 km/h, pospeševanje od 0 do 50 km/h je 10 minut, trajanje pri hitrostni stopnji je 30 minut, skupno trajanje preskusa pa 40 minut. |
| --- | --- |

2.5.7

pri pnevmatikah za kolesa z motorjem (simbol kategorije hitrosti B) je preskusna hitrost 50 km/h, pospeševanje od 0 do 50 km/h je 10 minut, trajanje pri hitrostni stopnji je 30 minut, skupno trajanje preskusa pa 40 minut.

| 2.6 | Če se opravlja drugi preskus za ugotavljanje vrhunskih zmogljivosti pnevmatik, primernih za hitrosti nad 240 km/h, je postopek naslednji:






  2.6.1 | dvajsetminutno pospeševanje hitrosti od nič do začetne preskusne hitrosti; |
| --- | --- | --- |

2.6

Če se opravlja drugi preskus za ugotavljanje vrhunskih zmogljivosti pnevmatik, primernih za hitrosti nad 240 km/h, je postopek naslednji:

2.6.1

dvajsetminutno pospeševanje hitrosti od nič do začetne preskusne hitrosti;

| 2.6.2 | dvajset minut pri začetni preskusni hitrosti; |
| --- | --- |

2.6.2

dvajset minut pri začetni preskusni hitrosti;

| 2.6.3 | deset minut za pospeševanje do najvišje preskusne hitrosti; |
| --- | --- |

2.6.3

deset minut za pospeševanje do najvišje preskusne hitrosti;

| 2.6.4 | pet minut pri največji preskusni hitrosti. |
| --- | --- |

2.6.4

pet minut pri največji preskusni hitrosti.

3.   ENAKOVREDNI PRESKUSI

Če se uporabi drug preskus, kot je opisan zgoraj, je treba dokazati njegovo enakovrednost.

---

(1)  Od začetka veljavnosti Dodatka 8 k temu pravilniku v skladu s Pravilnikom št. 75 ni več dovoljeno izdajati homologacij za te pnevmatike. Te velikosti pnevmatike so zdaj zajete v Pravilniku št. 54.

---

PRILOGA 8

NOSILNOSTI PNEVMATIKE PRI RAZLIČNIH HITROSTIH

Image

---

PRILOGA 9

PRESKUSNI POSTOPEK ZA DINAMIČNO POVEČANJE PNEVMATIK

1.   PODROČJE IN OBSEG UPORABE

1.1   Ta preskusni postopek se uporabi pri pnevmatikah iz odstavkov 3.4.1 in 4.1 spodaj.

1.2   Namen preskusa je določiti največje povečanje pnevmatike pod vplivom centrifugalnih sil pri najvišji dovoljeni hitrosti.

2.   OPIS PRESKUSNEGA POSTOPKA

2.1   Preskusno os in platišče je treba nadzorovati, da se zagotovita radialna neenakomernost, manjša od ± 0,5 mm, in bočna neenakomernost, manjša od ± 0,5 mm, ko se meri pri pritrditvi noge kolesa.

2.2   Naprava za ugotavljanje obrisa

Kakršna koli naprava (kamera za projiciranje mreže, reflektorska točkovna luč in drugo), s katero se lahko natančno ugotovi zunanji obris prečnega preseka pnevmatike ali njegova ovojnica, navpična na ekvator plašča na mestu največje deformacije tekalne plasti.

Naprava mora kar najbolj zmanjšati motnje in zagotoviti konstantno (znano) razmerje (K) med vrisanim obrisom in dejanskimi merami pnevmatike.

Naprava mora omogočati referenco obrisa pnevmatike z osjo kolesa.

2.3   Odstopanje obodne hitrosti tekalne plasti pnevmatike, izmerjene s stroboskopom, od ustrezne najvišje hitrosti pnevmatike, ne sme presegati ± 2 %.

2.4   Če se uporabi drug preskusni postopek, je treba dokazati enakovrednost z zgornjim postopkom.

3.   IZVEDBA PRESKUSA

3.1   Med preskusom je treba vzdrževati temperaturo preskusnega prostora med 20 °C in 30 °C ali pri višji temperaturi, če se proizvajalec s tem strinja.

3.2   Pnevmatike, ki se preskusijo, morajo predhodno uspešno prestati preskus zmogljivosti obremenitev/hitrost v skladu s Prilogo 7 tega pravilnika, brez izkazanih okvar.

3.3   Pnevmatika, ki se preskuša, se namesti na kolo, katerega platišče je skladno z veljavnim standardom.

3.4   Tlak v napolnjeni pnevmatiki (preskusni tlak) se prilagodi vrednostim, navedenim v odstavku 3.4.1 spodaj.

| 3.4.1 | Cestne pnevmatike z diagonalno in prepasano diagonalno zgradbo.








  Kategorija hitrosti | Zgradba pnevmatike | Preskusni tlak |
| --- | --- | --- | --- |
| | | bar | kPA |
| P/Q/R/S | standardna | 2,5 | 250 |
| T in višje | standardna | 2,9 | 290 |

3.4.1

Cestne pnevmatike z diagonalno in prepasano diagonalno zgradbo.

Kategorija hitrosti

Zgradba pnevmatike

Preskusni tlak

bar

kPA

P/Q/R/S

standardna

2,5

250

T in višje

standardna

2,9

290

3.5   Platišče s pnevmatiko mora biti shranjeno pri temperaturi preskusnega prostora najmanj tri ure.

3.6   Po tem času se tlak v pnevmatiki ponovno nastavi na vrednost iz odstavka 3.4.

3.7   Sestavljena pnevmatika in platišče se namestita na preskusno os in zagotovi se, da se sestav prosto vrti. Pnevmatika se lahko zavrti bodisi z motorjem na osi pnevmatike ali pa s pritiskom na preskusni boben.

3.8   Pospešite brez prekinitev, da sestav v petih minutah doseže najvišjo možno hitrost pnevmatike.

3.9   Namestite napravo za ugotavljanje obrisa in preverite, ali je nameščena navpično na vrtenje tekalne plasti preskusne pnevmatike.

3.10   Preverite, ali je obodna hitrost tekalne plasti površine v ± 2 odstotkih najvišje možne hitrosti pnevmatike. Oprema naj ohranja konstantno hitrost najmanj pet minut, nato pa prikažite presek pnevmatike v območju največje deformacije ali preverite, da pnevmatika ne presega ovojnice.

4.   VREDNOTENJE

4.1   Mejna krivulja (ovojnica), določena za nameščeno platišče s pnevmatiko, mora ustrezati ovojnici v spodnjem primeru.

Ovojnica za preskus centrifugalnega povečanja

Image

V skladu z odstavkoma 6.1.4 in 6.1.5 Pravilnika so bile za ovojnico določene naslednje mejne vrednosti:

| Kategorija hitrosti | H dyn (v mm) |
| --- | --- |
| | Kategorija uporabe:
  običajna | Kategorija uporabe:
  zimska in posebna |
| P/Q/R/S | H × 1,10 | H × 1,15 |
| T/U/H | H × 1,13 | H × 1,18 |
| Nad 210 km/h | H × 1,16 | — |

Kategorija hitrosti

H dyn (v mm)

Kategorija uporabe:

običajna

Kategorija uporabe:

zimska in posebna

P/Q/R/S

H × 1,10

H × 1,15

T/U/H

H × 1,13

H × 1,18

Nad 210 km/h

H × 1,16

—

| 4.1.1 | Glavne mere ovojnice je treba po potrebi prilagoditi ob upoštevanju stalnega razmerja (K) (glej odstavek 2.2 zgoraj). |
| --- | --- |

4.1.1

Glavne mere ovojnice je treba po potrebi prilagoditi ob upoštevanju stalnega razmerja (K) (glej odstavek 2.2 zgoraj).

4.2   Obris pnevmatike, prikazan pri najvišji hitrosti, ne sme presegati ovojnice glede na os pnevmatike.

4.3   Pnevmatika se ne uporabi za dodatne preskuse.

---