# Eiropas Savienības L 43/2011

| | ISSN 1725-5112
  doi:10.3000/17255112.L_2011.043.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 43 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 54. sējums2011. gada 17. februāris |

ISSN 1725-5112

doi:10.3000/17255112.L_2011.043.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 43

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

54. sējums2011. gada 17. februāris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 137/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 2003/2003 par mēslošanas līdzekļiem ar mērķi pielāgot regulas I un IV pielikumu tehnikas attīstībai (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 138/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko piemēro pagaidu antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes stikla šķiedras sieta audumu importam | 9 |
| | | Komisijas Regula (ES) Nr. 139/2011 (2011. gada 16. februāris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 26 |
| | | Komisijas Regula (ES) Nr. 140/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko atsauc importa licenču pieteikumu pieņemšanas apturēšanu cukura produktiem atbilstīgi dažām tarifu kvotām | 28 |
| | | Komisijas Regula (ES) Nr. 141/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko groza ar Regulu (ES) Nr. 867/2010 2010./11. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus dažiem cukura nozares produktiem | 29 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Padomes Lēmums 2011/106/KĀDP (2011. gada 15. februāris), ar kuru pielāgo un pagarina to pasākumu piemērošanas laikposmu, kas paredzēti Lēmumā 2002/148/EK, ar kuru noslēdz konsultācijas ar Zimbabvi saskaņā ar ĀKK un EK Partnerattiecību nolīguma 96. pantu | 31 |
| | | 2011/107/ES |
| | * | Komisijas Lēmums (2011. gada 10. februāris), ar kuru groza Lēmumu 2007/756/EK, ar ko pieņem valsts ritekļu reģistru kopīgās specifikācijas
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 665)

   (
  1
  ) | 33 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 137/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 2003/2003 par mēslošanas līdzekļiem ar mērķi pielāgot regulas I un IV pielikumu tehnikas attīstībai (
  1
  )

1

1

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 138/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko piemēro pagaidu antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes stikla šķiedras sieta audumu importam

9

Komisijas Regula (ES) Nr. 139/2011 (2011. gada 16. februāris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

26

Komisijas Regula (ES) Nr. 140/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko atsauc importa licenču pieteikumu pieņemšanas apturēšanu cukura produktiem atbilstīgi dažām tarifu kvotām

28

Komisijas Regula (ES) Nr. 141/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko groza ar Regulu (ES) Nr. 867/2010 2010./11. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus dažiem cukura nozares produktiem

29

LĒMUMI

*

Padomes Lēmums 2011/106/KĀDP (2011. gada 15. februāris), ar kuru pielāgo un pagarina to pasākumu piemērošanas laikposmu, kas paredzēti Lēmumā 2002/148/EK, ar kuru noslēdz konsultācijas ar Zimbabvi saskaņā ar ĀKK un EK Partnerattiecību nolīguma 96. pantu

31

2011/107/ES

*

Komisijas Lēmums (2011. gada 10. februāris), ar kuru groza Lēmumu 2007/756/EK, ar ko pieņem valsts ritekļu reģistru kopīgās specifikācijas
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 665)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 665)

1

33

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 17.2.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 43/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 43/1

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 137/2011

(2011. gada 16. februāris),

ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 2003/2003 par mēslošanas līdzekļiem ar mērķi pielāgot regulas I un IV pielikumu tehnikas attīstībai

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 13. oktobra Regulu (EK) Nr. 2003/2003 par mēslošanas līdzekļiem (1) un jo īpaši tās 31. panta 1. un 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 2003/2003 3. pants nosaka, ka par “EK mēslošanas līdzekli” var apzīmēt mēslošanas līdzekli, kas pieder pie I pielikumā uzskaitīto mēslošanas līdzekļu tipa un atbilst minētās regulas noteikumiem. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 2003/2003 3. pants nosaka, ka par “EK mēslošanas līdzekli” var apzīmēt mēslošanas līdzekli, kas pieder pie I pielikumā uzskaitīto mēslošanas līdzekļu tipa un atbilst minētās regulas noteikumiem.

| (2) | Kalcija formiāts (CAS 544-17-2) ir mēslošanas līdzeklis ar sekundārajām barības vielām, ko vienā dalībvalstī augļkopībā izmanto kā lapu mēslošanas līdzekli. Viela ir nekaitīga videi un cilvēka veselībai. Tādēļ, lai kalcija formiāts būtu viegli pieejams lauksaimniekiem visā Savienībā, tas jāatzīst par EK mēslošanas līdzekļa tipu. |
| --- | --- |

(2)

Kalcija formiāts (CAS 544-17-2) ir mēslošanas līdzeklis ar sekundārajām barības vielām, ko vienā dalībvalstī augļkopībā izmanto kā lapu mēslošanas līdzekli. Viela ir nekaitīga videi un cilvēka veselībai. Tādēļ, lai kalcija formiāts būtu viegli pieejams lauksaimniekiem visā Savienībā, tas jāatzīst par EK mēslošanas līdzekļa tipu.

| (3) | Lai varētu izmantot vairāk nekā vienu helātus veidojošo aģentu, ieviest kopīgas ūdenī šķīstošo mikroelementu minimālā satura vērtības un nodrošināt, lai tiktu marķēti visi helātus veidojošie aģenti, ar ko helatē vismaz 1 % ūdenī šķīstošo mikroelementu un ir kvalitatīvi un kvantitatīvi nosakāmi ar EN standartiem, jāpielāgo noteikumi par mikroelementiem helāta formā un mikroelementu šķīdumiem. Lai tirgus dalībnieki varētu izpārdot savus mēslošanas līdzekļu krājumus, vajadzīgs pietiekams pārejas periods. |
| --- | --- |

(3)

Lai varētu izmantot vairāk nekā vienu helātus veidojošo aģentu, ieviest kopīgas ūdenī šķīstošo mikroelementu minimālā satura vērtības un nodrošināt, lai tiktu marķēti visi helātus veidojošie aģenti, ar ko helatē vismaz 1 % ūdenī šķīstošo mikroelementu un ir kvalitatīvi un kvantitatīvi nosakāmi ar EN standartiem, jāpielāgo noteikumi par mikroelementiem helāta formā un mikroelementu šķīdumiem. Lai tirgus dalībnieki varētu izpārdot savus mēslošanas līdzekļu krājumus, vajadzīgs pietiekams pārejas periods.

| (4) | Cinka oksīda pulveris (CAS 1314-13-2) ir cinka mēslošanas līdzeklis, kas minēts Regulas (EK) Nr. 2003/2003 I pielikumā. Pulverveida cinka oksīda lietošana ir saistīta ar potenciālu putekļbīstamību. No šādas bīstamības var izvairīties, ja cinka oksīdu lieto stabilas suspensijas formā. Lai cinka oksīdu varētu drošāk lietot, cinka mēslošanas līdzekļa suspensija tādēļ jāatzīst par EK mēslošanas līdzekļa tipu. Lai pieeja sastāvam būtu elastīga, visās šādās ūdens suspensijās jāatļauj izmantot cinka sāļus un vienu vai vairākus cinka halāta(-u) tipus. |
| --- | --- |

(4)

Cinka oksīda pulveris (CAS 1314-13-2) ir cinka mēslošanas līdzeklis, kas minēts Regulas (EK) Nr. 2003/2003 I pielikumā. Pulverveida cinka oksīda lietošana ir saistīta ar potenciālu putekļbīstamību. No šādas bīstamības var izvairīties, ja cinka oksīdu lieto stabilas suspensijas formā. Lai cinka oksīdu varētu drošāk lietot, cinka mēslošanas līdzekļa suspensija tādēļ jāatzīst par EK mēslošanas līdzekļa tipu. Lai pieeja sastāvam būtu elastīga, visās šādās ūdens suspensijās jāatļauj izmantot cinka sāļus un vienu vai vairākus cinka halāta(-u) tipus.

| (5) | Regulas (EK) Nr. 2003/2003 23. panta 2. punktā ietverts noteikums par mikroelementu mēslošanas līdzekļu maisījumu sastāvu un marķēšanu, bet šādi maisījumi vēl nav minēti I pielikumā kā mēslošanas līdzekļu tipi. Tādējādi mikroelementu mēslošanas līdzekļu maisījumus nevar pārdot kā EK mēslošanas līdzekļus. Tāpēc I pielikumā jāievieš mikroelementu mēslošanas līdzekļu maisījumu tipa apzīmējums attiecībā uz cietiem un šķidriem mēslošanas līdzekļiem. |
| --- | --- |

(5)

Regulas (EK) Nr. 2003/2003 23. panta 2. punktā ietverts noteikums par mikroelementu mēslošanas līdzekļu maisījumu sastāvu un marķēšanu, bet šādi maisījumi vēl nav minēti I pielikumā kā mēslošanas līdzekļu tipi. Tādējādi mikroelementu mēslošanas līdzekļu maisījumus nevar pārdot kā EK mēslošanas līdzekļus. Tāpēc I pielikumā jāievieš mikroelementu mēslošanas līdzekļu maisījumu tipa apzīmējums attiecībā uz cietiem un šķidriem mēslošanas līdzekļiem.

| (6) | Divās dalībvalstīs kā mēslošanas līdzeklis lapu apsmidzināšanai, lietošanai augsnē, hidroponikai un mēslošanai ar irigāciju atļauta iminodidzintarskābe (turpmāk IDHA), kas ir helātus veidojošs aģents. Lai lauksaimniekiem visā Savienībā IDHA būtu vieglāk pieejama, tā jāpievieno atļauto helātus veidojošo aģentu sarakstā I pielikumā. |
| --- | --- |

(6)

Divās dalībvalstīs kā mēslošanas līdzeklis lapu apsmidzināšanai, lietošanai augsnē, hidroponikai un mēslošanai ar irigāciju atļauta iminodidzintarskābe (turpmāk IDHA), kas ir helātus veidojošs aģents. Lai lauksaimniekiem visā Savienībā IDHA būtu vieglāk pieejama, tā jāpievieno atļauto helātus veidojošo aģentu sarakstā I pielikumā.

| (7) | Regulas (EK) Nr. 2003/2003 29. panta 2. punktā noteikts, ka EK mēslošanas līdzekļu kontrole notiek saskaņā ar regulā aprakstītajām analīzes metodēm. Tomēr dažas metodes nav starptautiski atzītas. Eiropas Standartizācijas komiteja tagad izstrādājusi EN standartus, un ar tiem jāaizstāj minētās metodes. |
| --- | --- |

(7)

Regulas (EK) Nr. 2003/2003 29. panta 2. punktā noteikts, ka EK mēslošanas līdzekļu kontrole notiek saskaņā ar regulā aprakstītajām analīzes metodēm. Tomēr dažas metodes nav starptautiski atzītas. Eiropas Standartizācijas komiteja tagad izstrādājusi EN standartus, un ar tiem jāaizstāj minētās metodes.

| (8) | Validētajās metodēs, ko publicē kā EN standartus, parasti iekļauj starplaboratoriju salīdzinošo testu, ar kuru pārbauda analītisko metožu reproducējamību un atkārtojamību dažādās laboratorijās. Tāpēc, lai varētu identificēt EN standartus, kuriem veikts starplaboratoriju salīdzinošais tests, tādējādi precīzi informējot kontrolierus par EN standartu statistisko uzticamību, jānošķir validētie EN standarti un nevalidētās metodes. |
| --- | --- |

(8)

Validētajās metodēs, ko publicē kā EN standartus, parasti iekļauj starplaboratoriju salīdzinošo testu, ar kuru pārbauda analītisko metožu reproducējamību un atkārtojamību dažādās laboratorijās. Tāpēc, lai varētu identificēt EN standartus, kuriem veikts starplaboratoriju salīdzinošais tests, tādējādi precīzi informējot kontrolierus par EN standartu statistisko uzticamību, jānošķir validētie EN standarti un nevalidētās metodes.

| (9) | Lai vienkāršotu tiesību aktus un atvieglotu to turpmāku pārskatīšanu, ir lietderīgi visu tekstu attiecībā uz standartiem Regulas (EK) Nr. 2003/2003 IV pielikumā aizstāt ar atsaucēm uz EN standartiem, ko publicēs Eiropas Standartizācijas organizācija. |
| --- | --- |

(9)

Lai vienkāršotu tiesību aktus un atvieglotu to turpmāku pārskatīšanu, ir lietderīgi visu tekstu attiecībā uz standartiem Regulas (EK) Nr. 2003/2003 IV pielikumā aizstāt ar atsaucēm uz EN standartiem, ko publicēs Eiropas Standartizācijas organizācija.

| (10) | Tādēļ ir attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 2003/2003. |
| --- | --- |

(10)

Tādēļ ir attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 2003/2003.

| (11) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota ar Regulas (EK) Nr. 2003/2003 32. pantu, |
| --- | --- |

(11)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota ar Regulas (EK) Nr. 2003/2003 32. pantu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Grozījumi

1.   Regulas (EK) Nr. 2003/2003 I pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas I pielikumu.

2.   Regulas (EK) Nr. 2003/2003 IV pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas II pielikumu.

2. pants

Pārejas noteikumi

Mēslošanas līdzekļiem, ko laiž tirgū pirms 2011. gada 9. marta, I pielikuma 2. punkta a) līdz e) apakšpunktu piemēro no 2012. gada 9. oktobra.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 16. februārī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 304, 21.11.2003., 1. lpp.

1

---

I PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 2003/2003 I pielikumu groza šādi.

| 1. | D iedaļā iekļauj 2.1. un 2.2. ierakstu:










  “2.1. | Kalcija formiāts | Ķīmiski iegūts produkts, kura galvenā sastāvdaļa ir kalcija formiāts | 33,6 % CaO
  Kalcijs, izteikts kā ūdenī šķīstošs CaO
  56 % formiāts | | Kalcija oksīds
  Formiāts |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2.2. | Kalcija formiāts šķidrā formā | Produkts, ko iegūst, šķīdinot ūdenī kalcija formiātu | 21 % CaO
  Kalcijs, izteikts kā ūdenī šķīstošs CaO
  35 % formiāts | | Kalcija oksīds
  Formiāts” |

1.

D iedaļā iekļauj 2.1. un 2.2. ierakstu:

“2.1.

Kalcija formiāts

Ķīmiski iegūts produkts, kura galvenā sastāvdaļa ir kalcija formiāts

33,6 % CaO

Kalcijs, izteikts kā ūdenī šķīstošs CaO

56 % formiāts

Kalcija oksīds

Formiāts

2.2.

Kalcija formiāts šķidrā formā

Produkts, ko iegūst, šķīdinot ūdenī kalcija formiātu

21 % CaO

Kalcijs, izteikts kā ūdenī šķīstošs CaO

35 % formiāts

Kalcija oksīds

Formiāts”

| 2. | E.1. iedaļu groza šādi:






  a) | E.1.2. iedaļas 2. b) un 2. c) ierakstu aizstāj ar šādiem ierakstiem:










  “2. b) | Kobalta helāts | Ūdenī šķīstošs produkts, kas satur kobaltu, kurš ķīmiski kombinēts ar atļauto(-ajiem) helātus veidojošo(-ajiem) aģentu(-iem) | 5 % no ūdenī šķīstošā kobalta; vismaz 80 % no ūdenī šķīstošā kobalta helatē ar atļauto(-ajiem) helātus veidojošo(-ajiem) aģentu(-iem) | Nosaukums katram atļautajam helātus veidojošajam aģentam, kas helatē vismaz 1 % ūdenī šķīstošā kobalta un ko var kvalitatīvi un kvantitatīvi noteikt saskaņā ar Eiropas standartu | Ūdenī šķīstošs kobalts (Co)
  Pēc izvēles: kopējais kobalta (Co) daudzums, ko helatē atļautie helātus veidojošie aģenti
  kobalts (Co), ko helatē katrs atļautais helātus veidojošais aģents, kurš helatē vismaz 1 % ūdenī šķīstošā kobalta un kuru var kvalitatīvi un kvantitatīvi noteikt saskaņā ar Eiropas standartu |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2. c) | Kobalta mēslošanas līdzekļa šķīdums | 2. a) un/vai 2. b) tipa šķīdums ūdenī | 2 % ūdenī šķīstošais kobalts | Apzīmējumā jāiekļauj:






  1) | minerālanjona(-u) nosaukums(-i); |

2.

E.1. iedaļu groza šādi:

a)

E.1.2. iedaļas 2. b) un 2. c) ierakstu aizstāj ar šādiem ierakstiem:

“2. b)

Kobalta helāts

Ūdenī šķīstošs produkts, kas satur kobaltu, kurš ķīmiski kombinēts ar atļauto(-ajiem) helātus veidojošo(-ajiem) aģentu(-iem)

5 % no ūdenī šķīstošā kobalta; vismaz 80 % no ūdenī šķīstošā kobalta helatē ar atļauto(-ajiem) helātus veidojošo(-ajiem) aģentu(-iem)

Nosaukums katram atļautajam helātus veidojošajam aģentam, kas helatē vismaz 1 % ūdenī šķīstošā kobalta un ko var kvalitatīvi un kvantitatīvi noteikt saskaņā ar Eiropas standartu

Ūdenī šķīstošs kobalts (Co)

Pēc izvēles: kopējais kobalta (Co) daudzums, ko helatē atļautie helātus veidojošie aģenti

kobalts (Co), ko helatē katrs atļautais helātus veidojošais aģents, kurš helatē vismaz 1 % ūdenī šķīstošā kobalta un kuru var kvalitatīvi un kvantitatīvi noteikt saskaņā ar Eiropas standartu

2. c)

Kobalta mēslošanas līdzekļa šķīdums

2. a) un/vai 2. b) tipa šķīdums ūdenī

2 % ūdenī šķīstošais kobalts

Apzīmējumā jāiekļauj:

1)

minerālanjona(-u) nosaukums(-i);

| 2) | nosaukums katram atļautajam helātus veidojošajam aģentam, kas helatē vismaz 1 % ūdenī šķīstošā kobalta, ja tāds ir, un ko var kvalitatīvi un kvantitatīvi noteikt saskaņā ar Eiropas standartu |
| --- | --- |

2)

nosaukums katram atļautajam helātus veidojošajam aģentam, kas helatē vismaz 1 % ūdenī šķīstošā kobalta, ja tāds ir, un ko var kvalitatīvi un kvantitatīvi noteikt saskaņā ar Eiropas standartu

Ūdenī šķīstošs kobalts (Co)

Pēc izvēles: kopējais kobalta (Co) daudzums, ko helatē atļautie helātus veidojošie aģenti

kobalts (Co), ko helatē katrs atļautais helātus veidojošais aģents, kurš helatē vismaz 1 % ūdenī šķīstošā kobalta un kuru var kvalitatīvi un kvantitatīvi noteikt saskaņā ar Eiropas standartu”

| b) | E.1.3. iedaļas 3. d) un 3. f) ierakstu aizstāj ar šādiem ierakstiem:










  “3. d) | Vara helāts | Ūdenī šķīstošs produkts, kas satur varu, kurš ķīmiski kombinēts ar atļauto(-ajiem) helātus veidojošo(-ajiem) aģentu(-iem) | 5 % no ūdenī šķīstošā vara; vismaz 80 % no ūdenī šķīstošā vara helatē ar atļauto(-ajiem) helātus veidojošo(-ajiem) aģentu(-iem) | Nosaukums katram atļautajam helātus veidojošajam aģentam, kas helatē vismaz 1 % ūdenī šķīstošā vara un ko var kvalitatīvi un kvantitatīvi noteikt saskaņā ar Eiropas standartu | Ūdenī šķīstošs varš (Cu)
  Pēc izvēles: kopējais varš (Cu), ko helatē atļautie helātus veidojošie aģenti
  varš (Cu), ko helatē katrs atļautais helātus veidojošais aģents, kurš helatē vismaz 1 % ūdenī šķīstošā vara un kuru var kvalitatīvi un kvantitatīvi noteikt saskaņā ar Eiropas standartu |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 3. f) | Vara mēslošanas līdzekļa šķīdums | 3. a) un/vai 3. d) tipa šķīdums ūdenī | 2 % ūdenī šķīstošais varš | Apzīmējumā jāiekļauj:






  1) | minerālanjona(-u) nosaukums(-i); |

b)

E.1.3. iedaļas 3. d) un 3. f) ierakstu aizstāj ar šādiem ierakstiem:

“3. d)

Vara helāts

Ūdenī šķīstošs produkts, kas satur varu, kurš ķīmiski kombinēts ar atļauto(-ajiem) helātus veidojošo(-ajiem) aģentu(-iem)

5 % no ūdenī šķīstošā vara; vismaz 80 % no ūdenī šķīstošā vara helatē ar atļauto(-ajiem) helātus veidojošo(-ajiem) aģentu(-iem)

Nosaukums katram atļautajam helātus veidojošajam aģentam, kas helatē vismaz 1 % ūdenī šķīstošā vara un ko var kvalitatīvi un kvantitatīvi noteikt saskaņā ar Eiropas standartu

Ūdenī šķīstošs varš (Cu)

Pēc izvēles: kopējais varš (Cu), ko helatē atļautie helātus veidojošie aģenti

varš (Cu), ko helatē katrs atļautais helātus veidojošais aģents, kurš helatē vismaz 1 % ūdenī šķīstošā vara un kuru var kvalitatīvi un kvantitatīvi noteikt saskaņā ar Eiropas standartu

3. f)

Vara mēslošanas līdzekļa šķīdums

3. a) un/vai 3. d) tipa šķīdums ūdenī

2 % ūdenī šķīstošais varš

Apzīmējumā jāiekļauj:

1)

minerālanjona(-u) nosaukums(-i);

| 2) | nosaukums katram atļautajam helātus veidojošajam aģentam, kas helatē vismaz 1 % ūdenī šķīstošā vara, ja tāds ir, un ko var kvalitatīvi un kvantitatīvi noteikt saskaņā ar Eiropas standartu |
| --- | --- |

2)

nosaukums katram atļautajam helātus veidojošajam aģentam, kas helatē vismaz 1 % ūdenī šķīstošā vara, ja tāds ir, un ko var kvalitatīvi un kvantitatīvi noteikt saskaņā ar Eiropas standartu

Ūdenī šķīstošs varš (Cu)

Pēc izvēles: kopējais varš (Cu), ko helatē atļautie helātus veidojošie aģenti

varš (Cu), ko helatē katrs atļautais helātus veidojošais aģents, kurš helatē vismaz 1 % ūdenī šķīstošā vara un kuru var kvalitatīvi un kvantitatīvi noteikt saskaņā ar Eiropas standartu”

| c) | E.1.4. iedaļas 4. b) un 4. c) ierakstu aizstāj ar šādiem ierakstiem:










  “4. b) | Dzelzs helāts | Ūdenī šķīstošs produkts, kas satur dzelzi, kura ķīmiski kombinēta ar atļauto(-ajiem) helātus veidojošo(-ajiem) aģentu(-iem) | 5 % no ūdenī šķīstošās dzelzs, no kuras helatētā frakcija ir vismaz 80 %; vismaz 50 % no ūdenī šķīstošās dzelzs helatē ar atļauto(-ajiem) helātus veidojošo(-ajiem) aģentu(-iem) | Nosaukums katram atļautajam helātus veidojošajam aģentam, kas helatē vismaz 1 % ūdenī šķīstošās dzelzs un ko var kvalitatīvi un kvantitatīvi noteikt saskaņā ar Eiropas standartu | Ūdenī šķīstoša dzelzs (Fe)
  Pēc izvēles: kopējā dzelzs (Fe), ko helatē atļautie helātus veidojošie aģenti
  dzelzs (Fe), ko helatē katrs atļautais helātus veidojošais aģents, kurš helatē vismaz 1 % ūdenī šķīstošās dzelzs un kuru var kvalitatīvi un kvantitatīvi noteikt saskaņā ar Eiropas standartu |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 4. c) | Dzelzs mēslošanas līdzekļa šķīdums | 4. a) un/vai 4. b) tipa šķīdums ūdenī | 2 % ūdenī šķīstošas dzelzs | Apzīmējumā jāiekļauj:






  1) | minerālanjona(-u) nosaukums(-i); |

c)

E.1.4. iedaļas 4. b) un 4. c) ierakstu aizstāj ar šādiem ierakstiem:

“4. b)

Dzelzs helāts

Ūdenī šķīstošs produkts, kas satur dzelzi, kura ķīmiski kombinēta ar atļauto(-ajiem) helātus veidojošo(-ajiem) aģentu(-iem)

5 % no ūdenī šķīstošās dzelzs, no kuras helatētā frakcija ir vismaz 80 %; vismaz 50 % no ūdenī šķīstošās dzelzs helatē ar atļauto(-ajiem) helātus veidojošo(-ajiem) aģentu(-iem)

Nosaukums katram atļautajam helātus veidojošajam aģentam, kas helatē vismaz 1 % ūdenī šķīstošās dzelzs un ko var kvalitatīvi un kvantitatīvi noteikt saskaņā ar Eiropas standartu

Ūdenī šķīstoša dzelzs (Fe)

Pēc izvēles: kopējā dzelzs (Fe), ko helatē atļautie helātus veidojošie aģenti

dzelzs (Fe), ko helatē katrs atļautais helātus veidojošais aģents, kurš helatē vismaz 1 % ūdenī šķīstošās dzelzs un kuru var kvalitatīvi un kvantitatīvi noteikt saskaņā ar Eiropas standartu

4. c)

Dzelzs mēslošanas līdzekļa šķīdums

4. a) un/vai 4. b) tipa šķīdums ūdenī

2 % ūdenī šķīstošas dzelzs

Apzīmējumā jāiekļauj:

1)

minerālanjona(-u) nosaukums(-i);

| 2) | nosaukums katram atļautajam helātus veidojošajam aģentam, kas helatē vismaz 1 % ūdenī šķīstošās dzelzs, ja tāda ir, un ko var kvalitatīvi un kvantitatīvi noteikt saskaņā ar Eiropas standartu |
| --- | --- |

2)

nosaukums katram atļautajam helātus veidojošajam aģentam, kas helatē vismaz 1 % ūdenī šķīstošās dzelzs, ja tāda ir, un ko var kvalitatīvi un kvantitatīvi noteikt saskaņā ar Eiropas standartu

Ūdenī šķīstoša dzelzs (Fe)

Pēc izvēles: kopējā dzelzs (Fe), ko helatē atļautie helātus veidojošie aģenti

dzelzs (Fe), ko helatē katrs atļautais helātus veidojošais aģents, kurš helatē vismaz 1 % ūdenī šķīstošās dzelzs un kuru var kvalitatīvi un kvantitatīvi noteikt saskaņā ar Eiropas standartu”

| d) | E.1.5. iedaļas 5. b) un 5. e) ierakstu aizstāj ar šādiem ierakstiem:










  “5. b) | Mangāna helāts | Ūdenī šķīstošs produkts, kas satur mangānu, kurš ķīmiski kombinēts ar atļauto(-ajiem) helātus veidojošo(-ajiem) aģentu(-iem) | 5 % no ūdenī šķīstošā mangāna; vismaz 80 % no ūdenī šķīstošā mangāna helatē ar atļauto(-ajiem) helātus veidojošo(-ajiem) aģentu(-iem) | Nosaukums katram atļautajam helātus veidojošajam aģentam, kas helatē vismaz 1 % ūdenī šķīstošā mangāna un ko var kvalitatīvi un kvantitatīvi noteikt saskaņā ar Eiropas standartu | Ūdenī šķīstošs mangāns (Mn)
  Pēc izvēles: kopējais mangāns (Mn), ko helatē atļautie helātus veidojošie aģenti
  mangāns (Mn), ko helatē katrs atļautais helātus veidojošais aģents, kurš helatē vismaz 1 % ūdenī šķīstošā mangāna un kuru var kvalitatīvi un kvantitatīvi noteikt saskaņā ar Eiropas standartu |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 5. e) | Mangāna mēslošanas līdzekļa šķīdums | 5. a) un/vai 5. b) tipa šķīdums ūdenī | 2 % ūdenī šķīstošais mangāns | Apzīmējumā jāiekļauj:






  1) | minerālanjona(-u) nosaukums(-i); |

d)

E.1.5. iedaļas 5. b) un 5. e) ierakstu aizstāj ar šādiem ierakstiem:

“5. b)

Mangāna helāts

Ūdenī šķīstošs produkts, kas satur mangānu, kurš ķīmiski kombinēts ar atļauto(-ajiem) helātus veidojošo(-ajiem) aģentu(-iem)

5 % no ūdenī šķīstošā mangāna; vismaz 80 % no ūdenī šķīstošā mangāna helatē ar atļauto(-ajiem) helātus veidojošo(-ajiem) aģentu(-iem)

Nosaukums katram atļautajam helātus veidojošajam aģentam, kas helatē vismaz 1 % ūdenī šķīstošā mangāna un ko var kvalitatīvi un kvantitatīvi noteikt saskaņā ar Eiropas standartu

Ūdenī šķīstošs mangāns (Mn)

Pēc izvēles: kopējais mangāns (Mn), ko helatē atļautie helātus veidojošie aģenti

mangāns (Mn), ko helatē katrs atļautais helātus veidojošais aģents, kurš helatē vismaz 1 % ūdenī šķīstošā mangāna un kuru var kvalitatīvi un kvantitatīvi noteikt saskaņā ar Eiropas standartu

5. e)

Mangāna mēslošanas līdzekļa šķīdums

5. a) un/vai 5. b) tipa šķīdums ūdenī

2 % ūdenī šķīstošais mangāns

Apzīmējumā jāiekļauj:

1)

minerālanjona(-u) nosaukums(-i);

| 2) | nosaukums katram atļautajam helātus veidojošajam aģentam, ar ko helatē vismaz 1 % ūdenī šķīstošā mangāna, ja tāds ir, un ko var kvalitatīvi un kvantitatīvi noteikt saskaņā ar Eiropas standartu |
| --- | --- |

2)

nosaukums katram atļautajam helātus veidojošajam aģentam, ar ko helatē vismaz 1 % ūdenī šķīstošā mangāna, ja tāds ir, un ko var kvalitatīvi un kvantitatīvi noteikt saskaņā ar Eiropas standartu

Ūdenī šķīstošs mangāns (Mn)

Pēc izvēles: kopējais mangāns (Mn), ko helatē atļautie helātus veidojošie aģenti

mangāns (Mn), ko helatē katrs atļautais helātus veidojošais aģents, kurš helatē vismaz 1 % ūdenī šķīstošā mangāna un kuru var kvalitatīvi un kvantitatīvi noteikt saskaņā ar Eiropas standartu”

| e) | E.1.7. iedaļas 7. b) un 7. e) ierakstu aizstāj ar šādiem ierakstiem:










  “7. b) | Cinka helāts | Ūdenī šķīstošs produkts, kas satur cinku, kurš ķīmiski kombinēts ar atļauto(-ajiem) helātus veidojošo(-ajiem) aģentu(-iem) | 5 % no ūdenī šķīstošā cinka; vismaz 80 % no ūdenī šķīstošā cinka helatē ar atļauto(-ajiem) helātus veidojošo(-ajiem) aģentu(-iem) | Nosaukums katram atļautajam helātus veidojošajam aģentam, kas helatē vismaz 1 % ūdenī šķīstošā cinka un ko var kvalitatīvi un kvantitatīvi noteikt saskaņā ar Eiropas standartu | Ūdenī šķīstošs cinks (Zn)
  Pēc izvēles: kopējais cinks (Zn), ko helatē atļautie helātus veidojošie aģenti
  cinks (Zn), ko helatē katrs atļautais helātus veidojošais aģents, kurš helatē vismaz 1 % ūdenī šķīstošā cinka un kuru var kvalitatīvi un kvantitatīvi noteikt saskaņā ar Eiropas standartu |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 7. e) | Cinka mēslošanas līdzekļa šķīdums | 7. a) un/vai 7. b) tipa šķīdums ūdenī | 2 % ūdenī šķīstošais cinks | Apzīmējumā jāiekļauj:






  1) | minerālanjona(-u) nosaukums(-i); |

e)

E.1.7. iedaļas 7. b) un 7. e) ierakstu aizstāj ar šādiem ierakstiem:

“7. b)

Cinka helāts

Ūdenī šķīstošs produkts, kas satur cinku, kurš ķīmiski kombinēts ar atļauto(-ajiem) helātus veidojošo(-ajiem) aģentu(-iem)

5 % no ūdenī šķīstošā cinka; vismaz 80 % no ūdenī šķīstošā cinka helatē ar atļauto(-ajiem) helātus veidojošo(-ajiem) aģentu(-iem)

Nosaukums katram atļautajam helātus veidojošajam aģentam, kas helatē vismaz 1 % ūdenī šķīstošā cinka un ko var kvalitatīvi un kvantitatīvi noteikt saskaņā ar Eiropas standartu

Ūdenī šķīstošs cinks (Zn)

Pēc izvēles: kopējais cinks (Zn), ko helatē atļautie helātus veidojošie aģenti

cinks (Zn), ko helatē katrs atļautais helātus veidojošais aģents, kurš helatē vismaz 1 % ūdenī šķīstošā cinka un kuru var kvalitatīvi un kvantitatīvi noteikt saskaņā ar Eiropas standartu

7. e)

Cinka mēslošanas līdzekļa šķīdums

7. a) un/vai 7. b) tipa šķīdums ūdenī

2 % ūdenī šķīstošais cinks

Apzīmējumā jāiekļauj:

1)

minerālanjona(-u) nosaukums(-i);

| 2) | nosaukums katram atļautajam helātus veidojošajam aģentam, kas helatē vismaz 1 % ūdenī šķīstošā cinka, ja tāds ir, un ko var kvalitatīvi un kvantitatīvi noteikt saskaņā ar Eiropas standartu |
| --- | --- |

2)

nosaukums katram atļautajam helātus veidojošajam aģentam, kas helatē vismaz 1 % ūdenī šķīstošā cinka, ja tāds ir, un ko var kvalitatīvi un kvantitatīvi noteikt saskaņā ar Eiropas standartu

Ūdenī šķīstošs cinks (Zn)

Pēc izvēles: kopējais cinks (Zn), ko helatē atļautie helātus veidojošie aģenti

cinks (Zn), ko helatē katrs atļautais helātus veidojošais aģents, kurš helatē vismaz 1 % ūdenī šķīstošā cinka un kuru var kvalitatīvi un kvantitatīvi noteikt saskaņā ar Eiropas standartu”

| f) | E.1.7. iedaļā pievieno šādu 7. f) ierakstu:










  “7. f) | Cinka mēslošanas līdzekļa suspensija | Produktu iegūst, suspendējot 7. a) un/vai 7. c), un/vai 7. b) tipu suspendējot ūdenī | 20 % kopējais cinks | Apzīmējumā jāiekļauj:






  1) | anjonu nosaukums(-i); |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

f)

E.1.7. iedaļā pievieno šādu 7. f) ierakstu:

“7. f)

Cinka mēslošanas līdzekļa suspensija

Produktu iegūst, suspendējot 7. a) un/vai 7. c), un/vai 7. b) tipu suspendējot ūdenī

20 % kopējais cinks

Apzīmējumā jāiekļauj:

1)

anjonu nosaukums(-i);

| 2) | nosaukums katram atļautajam helātus veidojošajam aģentam, kas helatē vismaz 1 % ūdenī šķīstošā cinka, ja tāds ir, un ko var kvalitatīvi un kvantitatīvi noteikt saskaņā ar Eiropas standartu |
| --- | --- |

2)

nosaukums katram atļautajam helātus veidojošajam aģentam, kas helatē vismaz 1 % ūdenī šķīstošā cinka, ja tāds ir, un ko var kvalitatīvi un kvantitatīvi noteikt saskaņā ar Eiropas standartu

Kopējais cinks (Zn)

Ūdenī šķīstošs cinks (Zn), ja tāds ir

Cinks (Zn), ko helatē katrs atļautais helātus veidojošais aģents, kurš helatē vismaz 1 % ūdenī šķīstošā cinka un kuru var kvalitatīvi un kvantitatīvi noteikt saskaņā ar Eiropas standartu”

| 3. | E.2. iedaļu groza šādi:






  a) | E.2. iedaļas virsrakstu aizstāj ar šādu virsrakstu:
  “E.2.   Minimālais mikroelementu saturs % no mēslošanas līdzekļu masas; mikroelementu mēslošanas līdzekļu maisījumu tipi”; |
| --- | --- | --- |

3.

E.2. iedaļu groza šādi:

a)

E.2. iedaļas virsrakstu aizstāj ar šādu virsrakstu:

“E.2.   Minimālais mikroelementu saturs % no mēslošanas līdzekļu masas; mikroelementu mēslošanas līdzekļu maisījumu tipi”;

| b) | E.2.1. iedaļas virsrakstu aizstāj ar šādu virsrakstu:
  “E.2.1.   Minimālais mikroelementu saturs cietos vai šķidros mikroelementu mēslošanas līdzekļu maisījumos, % no mēslošanas līdzekļu masas”; |
| --- | --- |

b)

E.2.1. iedaļas virsrakstu aizstāj ar šādu virsrakstu:

“E.2.1.   Minimālais mikroelementu saturs cietos vai šķidros mikroelementu mēslošanas līdzekļu maisījumos, % no mēslošanas līdzekļu masas”;

| c) | E.2.1. iedaļā svītro abus teikumus zem tabulas; |
| --- | --- |

c)

E.2.1. iedaļā svītro abus teikumus zem tabulas;

| d) | E.2.2. iedaļas virsrakstu aizstāj ar šādu virsrakstu:
  “E.2.2.   Minimālais mikroelementu saturs EK mēslošanas līdzekļos, kas satur primāro(-ās) un/vai sekundāro(-ās) barības vielu(-as) ar mikroelementu(-iem) un ko lieto augsnei, % no mēslošanas līdzekļu masas”; |
| --- | --- |

d)

E.2.2. iedaļas virsrakstu aizstāj ar šādu virsrakstu:

“E.2.2.   Minimālais mikroelementu saturs EK mēslošanas līdzekļos, kas satur primāro(-ās) un/vai sekundāro(-ās) barības vielu(-as) ar mikroelementu(-iem) un ko lieto augsnei, % no mēslošanas līdzekļu masas”;

| e) | E.2.3. iedaļas virsrakstu aizstāj ar šādu virsrakstu:
  “E.2.3.   Minimālais mikroelementu saturs EK mēslošanas līdzekļos, kas satur primāro(-ās) un/vai sekundāro(-ās) barības vielu(-as) ar mikroelementu(-iem) un ko lieto lapu apsmidzināšanai, % no mēslošanas līdzekļu masas”; |
| --- | --- |

e)

E.2.3. iedaļas virsrakstu aizstāj ar šādu virsrakstu:

“E.2.3.   Minimālais mikroelementu saturs EK mēslošanas līdzekļos, kas satur primāro(-ās) un/vai sekundāro(-ās) barības vielu(-as) ar mikroelementu(-iem) un ko lieto lapu apsmidzināšanai, % no mēslošanas līdzekļu masas”;

| f) | pievieno šādu E.2.4. iedaļu:
  “E.2.4.   Cieti vai šķidri mikroelementu mēslošanas līdzekļu maisījumi











  Nr. | Tipa apzīmējums | Dati par ražošanas metodi un galvenajām sastāvdaļām | Minimālais kopējais mikroelementu saturs (masas procentos)
  Dati par barības vielu izteikšanu
  Citas prasības | Citi tipa apzīmēšanas dati | Deklarējamais barības vielu saturs
  Barības vielu forma un šķīdība
  Citi kritēriji |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| 1 | Mikroelementu maisījums | Produkts iegūts, sajaucot divus vai vairākus E.1. tipa mēslošanas līdzekļus | Kopējais mikroelementa daudzums: 5 % no mēslošanas līdzekļa masas
  Katrs mikroelements atsevišķi, saskaņā ar E.2.1. iedaļu | Apzīmējumā jāiekļauj:






  1) | visu minerālanjonu nosaukumi, ja tādi ir; |

f)

pievieno šādu E.2.4. iedaļu:

“E.2.4.   Cieti vai šķidri mikroelementu mēslošanas līdzekļu maisījumi

Nr.

Tipa apzīmējums

Dati par ražošanas metodi un galvenajām sastāvdaļām

Minimālais kopējais mikroelementu saturs (masas procentos)

Dati par barības vielu izteikšanu

Citas prasības

Citi tipa apzīmēšanas dati

Deklarējamais barības vielu saturs

Barības vielu forma un šķīdība

Citi kritēriji

1

2

3

4

5

6

1

Mikroelementu maisījums

Produkts iegūts, sajaucot divus vai vairākus E.1. tipa mēslošanas līdzekļus

Kopējais mikroelementa daudzums: 5 % no mēslošanas līdzekļa masas

Katrs mikroelements atsevišķi, saskaņā ar E.2.1. iedaļu

Apzīmējumā jāiekļauj:

1)

visu minerālanjonu nosaukumi, ja tādi ir;

| 2) | visu atļauto helātus veidojošo aģentu nosaukums(-i), ja tādi ir |
| --- | --- |

2)

visu atļauto helātus veidojošo aģentu nosaukums(-i), ja tādi ir

Katras barības vielas kopējais saturs

Katras barības vielas ūdenī šķīstošais saturs, ja tādas ir

Mikroelements, ko helatē katrs atļautais helātus veidojošais aģents, ja tāds ir

2

Šķidrs mikroelementu maisījums

Produkts iegūts, ūdenī šķīdinot un/vai suspendējot vismaz divus E.1. tipa mēslošanas līdzekļus

Kopējais mikroelementa daudzums: 2 % no mēslošanas līdzekļa masas

Katrs mikroelements atsevišķi, saskaņā ar E.2.1. iedaļu

Apzīmējumā jāiekļauj:

| 1) | visu minerālanjonu nosaukumi, ja tādi ir; |
| --- | --- |

1)

visu minerālanjonu nosaukumi, ja tādi ir;

| 2) | visu atļauto helātus veidojošo aģentu nosaukums(-i), ja tādi ir |
| --- | --- |

2)

visu atļauto helātus veidojošo aģentu nosaukums(-i), ja tādi ir

Katras barības vielas kopējais saturs

Katras barības vielas ūdenī šķīstošais saturs, ja tādas ir

Mikroelements, ko helatē katrs atļautais helātus veidojošais aģents, ja tāds ir”

| 4. | E.3.1. iedaļā pievieno šādu ierakstu:








  “Iminodidzintarskābe | IDHA | C8H11O8N | 131669-35-7”. |
| --- | --- | --- | --- | --- |

4.

E.3.1. iedaļā pievieno šādu ierakstu:

“Iminodidzintarskābe

IDHA

C8H11O8N

131669-35-7”.

---

II PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 2003/2003 IV pielikuma B daļu groza šādi.

| 1. | 2.6.2. metodi aizstāj ar šādu metodi:
  “2.6.2.   metode


  Kopējā slāpekļa daudzuma noteikšana ar divām dažādām metodēm mēslošanas līdzekļos, kas satur slāpekli tikai nitrātu, amonija un urīnvielas slāpekļa formā

  EN 15750: Mēslošanas līdzekļi. Kopējā slāpekļa noteikšana ar divām dažādām metodēm mēslošanas līdzekļos, kas satur slāpekli tikai nitrātu, amonija un urīnvielas slāpekļa formā
  Šī analīzes metode ir pārbaudīta, veicot starplaboratoriju salīdzinošo testu.” |
| --- | --- |

1.

2.6.2. metodi aizstāj ar šādu metodi:

“2.6.2.   metode

Kopējā slāpekļa daudzuma noteikšana ar divām dažādām metodēm mēslošanas līdzekļos, kas satur slāpekli tikai nitrātu, amonija un urīnvielas slāpekļa formā

EN 15750: Mēslošanas līdzekļi. Kopējā slāpekļa noteikšana ar divām dažādām metodēm mēslošanas līdzekļos, kas satur slāpekli tikai nitrātu, amonija un urīnvielas slāpekļa formā

Šī analīzes metode ir pārbaudīta, veicot starplaboratoriju salīdzinošo testu.”

| 2. | Pievieno šādu 2.6.3. metodi:
  “2.6.3.   metode


  Urīnvielas kondensātu noteikšana ar HPLC – Izobutilēndiurīnviela un krotonilidendiurīnviela (A metode) un metilēnurīnvielas oligomēri (B metode)

  EN 15705: Mēslošanas līdzekļi. Urīnvielas kondensāta noteikšana ar augstas izšķirtspējas šķidrumu hromotogrāfiju (HPLC). Izobutilēndiurīnviela un krotonilidendiurīnviela (A metode) un metilēnurīnvielas oligomēri (B metode)
  Šī analīzes metode ir pārbaudīta, veicot starplaboratoriju salīdzinošo testu.” |
| --- | --- |

2.

Pievieno šādu 2.6.3. metodi:

“2.6.3.   metode

Urīnvielas kondensātu noteikšana ar HPLC – Izobutilēndiurīnviela un krotonilidendiurīnviela (A metode) un metilēnurīnvielas oligomēri (B metode)

EN 15705: Mēslošanas līdzekļi. Urīnvielas kondensāta noteikšana ar augstas izšķirtspējas šķidrumu hromotogrāfiju (HPLC). Izobutilēndiurīnviela un krotonilidendiurīnviela (A metode) un metilēnurīnvielas oligomēri (B metode)

Šī analīzes metode ir pārbaudīta, veicot starplaboratoriju salīdzinošo testu.”

| 3. | Iekļauj šādu 5. metodi:

  “Oglekļa dioksīds” |
| --- | --- |

3.

Iekļauj šādu 5. metodi:

“Oglekļa dioksīds”

| 4. | Iekļauj šādu 5.1. metodi:
  “5.1.   metode


  Oglekļa dioksīda noteikšana – I daļa: metode cietajiem mēslošanas līdzekļiem

  EN 14397-1: Mēslošanas līdzekļi un kaļķošanas materiāli. Oglekļa dioksīda noteikšana. I daļa: metode cietajiem mēslošanas līdzekļiem
  Šī analīzes metode ir pārbaudīta, veicot starplaboratoriju salīdzinošo testu.” |
| --- | --- |

4.

Iekļauj šādu 5.1. metodi:

“5.1.   metode

Oglekļa dioksīda noteikšana – I daļa: metode cietajiem mēslošanas līdzekļiem

EN 14397-1: Mēslošanas līdzekļi un kaļķošanas materiāli. Oglekļa dioksīda noteikšana. I daļa: metode cietajiem mēslošanas līdzekļiem

Šī analīzes metode ir pārbaudīta, veicot starplaboratoriju salīdzinošo testu.”

| 5. | 8.9. metodi aizstāj ar šādu metodi:
  “8.9.   metode


  Sulfātu satura noteikšana ar trim dažādām metodēm

  EN 15749: Mēslošanas līdzekļi. Sulfātu satura noteikšana ar trim dažādām metodēm
  Šī analīzes metode ir pārbaudīta, veicot starplaboratoriju salīdzinošo testu.” |
| --- | --- |

5.

8.9. metodi aizstāj ar šādu metodi:

“8.9.   metode

Sulfātu satura noteikšana ar trim dažādām metodēm

EN 15749: Mēslošanas līdzekļi. Sulfātu satura noteikšana ar trim dažādām metodēm

Šī analīzes metode ir pārbaudīta, veicot starplaboratoriju salīdzinošo testu.”

---

| 17.2.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 43/9 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 43/9

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 138/2011

(2011. gada 16. februāris),

ar ko piemēro pagaidu antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes stikla šķiedras sieta audumu importam

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, (1) (“pamatregula”) un jo īpaši tās 7. pantu,

pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,

tā kā:

A.   PROCEDŪRA

1.   Procedūras sākšana

| (1) | Eiropas Komisija (“Komisija”) 2010. gada 20. maijā, publicējot Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī paziņojumu (2) (“paziņojums par procedūras sākšanu”), informēja par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz konkrētu Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR” jeb “attiecīgā valsts”) izcelsmes konkrētu stikla šķiedras sieta audumu importu Savienībā. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Komisija (“Komisija”) 2010. gada 20. maijā, publicējot Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī paziņojumu (2) (“paziņojums par procedūras sākšanu”), informēja par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz konkrētu Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR” jeb “attiecīgā valsts”) izcelsmes konkrētu stikla šķiedras sieta audumu importu Savienībā.

| (2) | Antidempinga procedūra tika sākta pēc tam, kad Saint-Gobain Vertex s.r.o., Tolnatext Fonalfeldolgozo es Muszakiszovetgyarto, AS “Valmieras stikla šķiedra” un Vitrulan Technical Textiles GmbH (“sūdzības iesniedzēji”), kuri ražo nozīmīgu daļu, šajā gadījumā vairāk nekā 25 %, no kopējās stikla šķiedras sieta audumu produkcijas Savienībā, 2010. gada 6. aprīlī iesniedza sūdzību. Sūdzībā bija iekļauti pirmšķietami pierādījumi par minētā ražojuma dempingu un būtisko kaitējumu, ko tas izraisījis, un šos pierādījumus atzina par pietiekamiem, lai pamatotu procedūras sākšanu. |
| --- | --- |

(2)

Antidempinga procedūra tika sākta pēc tam, kad Saint-Gobain Vertex s.r.o., Tolnatext Fonalfeldolgozo es Muszakiszovetgyarto, AS “Valmieras stikla šķiedra” un Vitrulan Technical Textiles GmbH (“sūdzības iesniedzēji”), kuri ražo nozīmīgu daļu, šajā gadījumā vairāk nekā 25 %, no kopējās stikla šķiedras sieta audumu produkcijas Savienībā, 2010. gada 6. aprīlī iesniedza sūdzību. Sūdzībā bija iekļauti pirmšķietami pierādījumi par minētā ražojuma dempingu un būtisko kaitējumu, ko tas izraisījis, un šos pierādījumus atzina par pietiekamiem, lai pamatotu procedūras sākšanu.

2.   Procedūrā iesaistītās personas

| (3) | Par procedūras sākšanu Komisija oficiāli informēja sūdzības iesniedzējus, citus zināmos Savienības ražotājus, zināmos ražotājus eksportētājus Ķīnas Tautas Republikā, Ķīnas Tautas Republikas pārstāvjus un zināmos importētājus un lietotājus. Komisija arī informēja ražotājus Amerikas Savienotajās Valstīs (ASV), Kanādā, Horvātijā, Turcijā un Taizemē, jo šīs valstis tika izraudzītas par iespējamo analogo valsti. Ieinteresētajām personām bija dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un lūgt, lai tās uzklausa. Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to lūdza un pierādīja, ka ir īpaši iemesli, kāpēc tās jāuzklausa. |
| --- | --- |

(3)

Par procedūras sākšanu Komisija oficiāli informēja sūdzības iesniedzējus, citus zināmos Savienības ražotājus, zināmos ražotājus eksportētājus Ķīnas Tautas Republikā, Ķīnas Tautas Republikas pārstāvjus un zināmos importētājus un lietotājus. Komisija arī informēja ražotājus Amerikas Savienotajās Valstīs (ASV), Kanādā, Horvātijā, Turcijā un Taizemē, jo šīs valstis tika izraudzītas par iespējamo analogo valsti. Ieinteresētajām personām bija dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un lūgt, lai tās uzklausa. Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to lūdza un pierādīja, ka ir īpaši iemesli, kāpēc tās jāuzklausa.

| (4) | Ņemot vērā acīmredzami lielo ĶTR ražotāju eksportētāju, nesaistīto importētāju un Savienības ražotāju skaitu, paziņojumā par procedūras sākšanu dempinga un kaitējuma noteikšanai tika paredzēts veikt pārbaudi izlases veidā saskaņā ar pamatregulas 17. pantu. Lai Komisija varētu lemt, vai būtu vajadzīga pārbaude izlases veidā, un vajadzības gadījumā veikt atlasi, visi zināmie ražotāji eksportētāji ĶTR, importētāji un Savienības ražotāji tika aicināti sazināties ar Komisiju un, kā norādīts paziņojumā par procedūras sākšanu, sniegt pamatinformāciju par savu darbību, kas no 2009. gada 1. aprīļa līdz 2010. gada 31. martam veikta saistībā ar attiecīgo ražojumu. Notika arī apspriešanās ar ĶTR iestādēm. |
| --- | --- |

(4)

Ņemot vērā acīmredzami lielo ĶTR ražotāju eksportētāju, nesaistīto importētāju un Savienības ražotāju skaitu, paziņojumā par procedūras sākšanu dempinga un kaitējuma noteikšanai tika paredzēts veikt pārbaudi izlases veidā saskaņā ar pamatregulas 17. pantu. Lai Komisija varētu lemt, vai būtu vajadzīga pārbaude izlases veidā, un vajadzības gadījumā veikt atlasi, visi zināmie ražotāji eksportētāji ĶTR, importētāji un Savienības ražotāji tika aicināti sazināties ar Komisiju un, kā norādīts paziņojumā par procedūras sākšanu, sniegt pamatinformāciju par savu darbību, kas no 2009. gada 1. aprīļa līdz 2010. gada 31. martam veikta saistībā ar attiecīgo ražojumu. Notika arī apspriešanās ar ĶTR iestādēm.

| (5) | Atbildot uz minēto aicinājumu, tika saņemtas sešpadsmit atbildes no ražotājiem eksportētājiem ĶTR, aptverot 86 % no importa izmeklēšanas periodā, kā norādīts nākamajā apsvērumā. Tāpēc tiek uzskatīts, ka sadarbības līmenis ir augsts. |
| --- | --- |

(5)

Atbildot uz minēto aicinājumu, tika saņemtas sešpadsmit atbildes no ražotājiem eksportētājiem ĶTR, aptverot 86 % no importa izmeklēšanas periodā, kā norādīts nākamajā apsvērumā. Tāpēc tiek uzskatīts, ka sadarbības līmenis ir augsts.

| (6) | Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 1. punktu Komisija veica ražotāju eksportētāju atlasi, ņemot vērā vislielāko reprezentatīvo attiecīgā ražojuma eksporta apjomu uz Savienību, kuru paredzētajā termiņā iespējams pienācīgi pārbaudīt. Izveidotajā izlasē ir iekļauti divi atsevišķi ražotāji eksportētāji un viena ražotāju eksportētāju grupa, kurā ietilpst četri saistītie uzņēmumi, kuru imports uz Savienību veido 42 % attiecīgajā izmeklēšanas periodā (IP), kas norādīts 13. apsvērumā. Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 2. punktu notika apspriešanās ar attiecīgajām personām un Ķīnas Tautas Republikas iestādēm par izlases veidošanu, un tām nebija iebildumu. |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 1. punktu Komisija veica ražotāju eksportētāju atlasi, ņemot vērā vislielāko reprezentatīvo attiecīgā ražojuma eksporta apjomu uz Savienību, kuru paredzētajā termiņā iespējams pienācīgi pārbaudīt. Izveidotajā izlasē ir iekļauti divi atsevišķi ražotāji eksportētāji un viena ražotāju eksportētāju grupa, kurā ietilpst četri saistītie uzņēmumi, kuru imports uz Savienību veido 42 % attiecīgajā izmeklēšanas periodā (IP), kas norādīts 13. apsvērumā. Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 2. punktu notika apspriešanās ar attiecīgajām personām un Ķīnas Tautas Republikas iestādēm par izlases veidošanu, un tām nebija iebildumu.

| (7) | Divpadsmit Savienības ražošanas nozares ražotāji sniedza pieprasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Uz šā pamata Komisija veica atlasi, izvēloties četrus pēc pārdevumu un produkcijas apjoma lielākos Savienības ražotājus, kas pārstāv 70 % no kopējā pārdevumu apjoma Savienības ražošanas nozarē, kas definēta 59. apsvērumā. |
| --- | --- |

(7)

Divpadsmit Savienības ražošanas nozares ražotāji sniedza pieprasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Uz šā pamata Komisija veica atlasi, izvēloties četrus pēc pārdevumu un produkcijas apjoma lielākos Savienības ražotājus, kas pārstāv 70 % no kopējā pārdevumu apjoma Savienības ražošanas nozarē, kas definēta 59. apsvērumā.

| (8) | Tikai četri nesaistītie importētāji sniedza pieprasīto informāciju termiņā, kas bija noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu. Tādēļ tika nolemts, ka pārbaude izlases veidā attiecībā uz nesaistītajiem importētājiem nav nepieciešama. |
| --- | --- |

(8)

Tikai četri nesaistītie importētāji sniedza pieprasīto informāciju termiņā, kas bija noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu. Tādēļ tika nolemts, ka pārbaude izlases veidā attiecībā uz nesaistītajiem importētājiem nav nepieciešama.

| (9) | Lai izlasē iekļautie ĶTR ražotāji eksportētāji varētu iesniegt pieprasījumu tirgus ekonomikas režīma (“TER”) vai atsevišķa režīma (“AR”) piešķiršanai, ja tie to vēlētos, Komisija izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem nosūtīja pieprasījuma veidlapas. Visi izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji pieprasīja TER atbilstīgi pamatregulas 2. panta 7. punktam vai AR, ja izmeklēšanā noskaidrotos, ka to darbība neatbilst TER piešķiršanas nosacījumiem. Turklāt viens ražotājs eksportētājs, ko veido saistīto uzņēmumu grupa un kas nebija iekļauts izlasē, pieprasīja veikt atsevišķu pārbaudi atbilstīgi pamatregulas 17. panta 3. punktam. |
| --- | --- |

(9)

Lai izlasē iekļautie ĶTR ražotāji eksportētāji varētu iesniegt pieprasījumu tirgus ekonomikas režīma (“TER”) vai atsevišķa režīma (“AR”) piešķiršanai, ja tie to vēlētos, Komisija izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem nosūtīja pieprasījuma veidlapas. Visi izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji pieprasīja TER atbilstīgi pamatregulas 2. panta 7. punktam vai AR, ja izmeklēšanā noskaidrotos, ka to darbība neatbilst TER piešķiršanas nosacījumiem. Turklāt viens ražotājs eksportētājs, ko veido saistīto uzņēmumu grupa un kas nebija iekļauts izlasē, pieprasīja veikt atsevišķu pārbaudi atbilstīgi pamatregulas 17. panta 3. punktam.

| (10) | Komisija nosūtīja anketas izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, kā arī ražotājam eksportētājam, kas nebija iekļauts izlasē un kas pieprasīja veikt atsevišķu pārbaudi, četriem izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, četriem nesaistītajiem importētājiem, kuri sadarbojās, un visiem zināmajiem lietotājiem Savienībā. Anketas tika nosūtītas arī ražotājiem ASV, kas bija ierosinātā analogā valsts, kā minēts paziņojumā par procedūras sākšanu, un ražotājiem citās iespējamajās analogajās valstīs. Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem ĶTR un no viena ražotāja, kas sadarbojās un kas pieprasīja veikt atsevišķu pārbaudi, no viena ražotāja Amerikas Savienotajās Valstīs un viena ražotāja Kanādā, kura ir izraudzītā analogā valsts, kā paskaidrots 43. apsvērumā, kā arī no visiem izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem un četriem nesaistītajiem importētājiem. Izmeklēšanas gaitā neviens lietotājs nesniedza Komisijai nekādu informāciju un nepaziņoja par sevi. |
| --- | --- |

(10)

Komisija nosūtīja anketas izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, kā arī ražotājam eksportētājam, kas nebija iekļauts izlasē un kas pieprasīja veikt atsevišķu pārbaudi, četriem izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, četriem nesaistītajiem importētājiem, kuri sadarbojās, un visiem zināmajiem lietotājiem Savienībā. Anketas tika nosūtītas arī ražotājiem ASV, kas bija ierosinātā analogā valsts, kā minēts paziņojumā par procedūras sākšanu, un ražotājiem citās iespējamajās analogajās valstīs. Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem ĶTR un no viena ražotāja, kas sadarbojās un kas pieprasīja veikt atsevišķu pārbaudi, no viena ražotāja Amerikas Savienotajās Valstīs un viena ražotāja Kanādā, kura ir izraudzītā analogā valsts, kā paskaidrots 43. apsvērumā, kā arī no visiem izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem un četriem nesaistītajiem importētājiem. Izmeklēšanas gaitā neviens lietotājs nesniedza Komisijai nekādu informāciju un nepaziņoja par sevi.

| (11) | Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai veiktu TER/AR analīzi un provizoriski noteiktu dempingu, tā izraisīto kaitējumu un Savienības intereses, un veica pārbaudes šādos uzņēmumos:






  (a) | ražotāji eksportētāji ĶTR:







  — | Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd, |
| --- | --- | --- | --- |

(11)

Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai veiktu TER/AR analīzi un provizoriski noteiktu dempingu, tā izraisīto kaitējumu un Savienības intereses, un veica pārbaudes šādos uzņēmumos:

(a)

ražotāji eksportētāji ĶTR:

—

Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd,

| — | Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co., Ltd, |
| --- | --- |

—

Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co., Ltd,

| — | Grand Composite Group, kurā ietilpst:






  — | Grand Composite Co. Ltd, |
| --- | --- | --- |

—

Grand Composite Group, kurā ietilpst:

—

Grand Composite Co. Ltd,

| — | Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd, |
| --- | --- |

—

Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd,

| — | Ningbo Grand Industrial Co. Ltd; |
| --- | --- |

—

Ningbo Grand Industrial Co. Ltd;

| (b) | ražotāji Savienībā:







  — | Saint Gobain Vertex s.r.o, Čehija, |
| --- | --- | --- |

(b)

ražotāji Savienībā:

—

Saint Gobain Vertex s.r.o, Čehija,

| — | Tolnatext Fonalfeldolgozo es Muszakiszovetgyarto, Ungārija, |
| --- | --- |

—

Tolnatext Fonalfeldolgozo es Muszakiszovetgyarto, Ungārija,

| — | Vitrulan Technical Textiles GmbH, Vācija, |
| --- | --- |

—

Vitrulan Technical Textiles GmbH, Vācija,

| — | AS “Valmieras stikla šķiedra”, Latvija; |
| --- | --- |

—

AS “Valmieras stikla šķiedra”, Latvija;

| (c) | nesaistītie importētāji:







  — | Masterplast, Ungārija. |
| --- | --- | --- |

(c)

nesaistītie importētāji:

—

Masterplast, Ungārija.

| (12) | Ievērojot vajadzību noteikt normālo vērtību attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem ĶTR, kuriem, iespējams, netiktu piešķirts TER, lai noteiktu normālo vērtību, pamatojoties uz Kanādas kā analogās valsts datiem, tika veikta pārbaude šādā uzņēmumā:






  (d) | ražotājs analogā valstī:







  — | Saint Gobain Technical Fabrics, Midland, Kanāda. |
| --- | --- | --- | --- |

(12)

Ievērojot vajadzību noteikt normālo vērtību attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem ĶTR, kuriem, iespējams, netiktu piešķirts TER, lai noteiktu normālo vērtību, pamatojoties uz Kanādas kā analogās valsts datiem, tika veikta pārbaude šādā uzņēmumā:

(d)

ražotājs analogā valstī:

—

Saint Gobain Technical Fabrics, Midland, Kanāda.

3.   Izmeklēšanas periods

| (13) | Dempinga un kaitējuma izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2009. gada 1. aprīļa līdz 2010. gada 31. martam (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Kaitējuma novērtēšanas būtisko tendenču pārbaude aptvēra laikposmu no 2006. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”). |
| --- | --- |

(13)

Dempinga un kaitējuma izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2009. gada 1. aprīļa līdz 2010. gada 31. martam (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Kaitējuma novērtēšanas būtisko tendenču pārbaude aptvēra laikposmu no 2006. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).

B.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

1.   Attiecīgais ražojums

| (14) | Attiecīgais ražojums ir stikla šķiedras sieta audumi, kam gan garumā, gan platumā sieta acs izmērs ir lielāks par 1,8 mm un kas sver vairāk nekā 35 g/m2; šo audumu izcelsme ir ĶTR (“attiecīgais ražojums”), un tos pašlaik klasificē ar KN kodiem ex 7019 40 00, ex 7019 51 00, ex 7019 59 00, ex 7019 90 91 un ex 7019 90 99. |
| --- | --- |

(14)

Attiecīgais ražojums ir stikla šķiedras sieta audumi, kam gan garumā, gan platumā sieta acs izmērs ir lielāks par 1,8 mm un kas sver vairāk nekā 35 g/m2; šo audumu izcelsme ir ĶTR (“attiecīgais ražojums”), un tos pašlaik klasificē ar KN kodiem ex 7019 40 00, ex 7019 51 00, ex 7019 59 00, ex 7019 90 91 un ex 7019 90 99.

| (15) | Sieta audumi tiek izgatavoti no stikla šķiedras pavedieniem, un tiem ir dažādi sieta acs izmēri un svars uz vienu kvadrātmetru. Sieta audumus lielākoties izmanto kā stiegrojuma materiālus būvniecības nozarē (ārējai siltumizolācijai, marmora/grīdu armatūrai, sienu remontam). |
| --- | --- |

(15)

Sieta audumi tiek izgatavoti no stikla šķiedras pavedieniem, un tiem ir dažādi sieta acs izmēri un svars uz vienu kvadrātmetru. Sieta audumus lielākoties izmanto kā stiegrojuma materiālus būvniecības nozarē (ārējai siltumizolācijai, marmora/grīdu armatūrai, sienu remontam).

| (16) | Pēc procedūras sākšanas ražotājs eksportētājs ĶTR, kas ražo stikla šķiedras diskus, pieprasīja precizēt, vai uz šo ražojuma veidu ir attiecināma ražojuma definīcija. Pēc apspriešanās ar Savienības ražošanas nozari tika pausts viedoklis, ka šādus diskus var uzskatīt par pakārtotu ražojumu un tādējādi uz tiem nav nepieciešams attiecināt ražojuma definīciju. Tomēr tā kā šajā procedūras stadijā Komisijas rīcībā esošā informācija vēl neļauj izdarīt galīgo secinājumu attiecībā uz ražojuma pamatīpašībām, tika nolemts stikla šķiedras diskus pagaidām uzskatīt par attiecīgā ražojuma sastāvdaļu, kamēr izmeklēšanas laikā tiks savākta papildu informācija un pieprasīti apsvērumi no ieinteresētajām personām. |
| --- | --- |

(16)

Pēc procedūras sākšanas ražotājs eksportētājs ĶTR, kas ražo stikla šķiedras diskus, pieprasīja precizēt, vai uz šo ražojuma veidu ir attiecināma ražojuma definīcija. Pēc apspriešanās ar Savienības ražošanas nozari tika pausts viedoklis, ka šādus diskus var uzskatīt par pakārtotu ražojumu un tādējādi uz tiem nav nepieciešams attiecināt ražojuma definīciju. Tomēr tā kā šajā procedūras stadijā Komisijas rīcībā esošā informācija vēl neļauj izdarīt galīgo secinājumu attiecībā uz ražojuma pamatīpašībām, tika nolemts stikla šķiedras diskus pagaidām uzskatīt par attiecīgā ražojuma sastāvdaļu, kamēr izmeklēšanas laikā tiks savākta papildu informācija un pieprasīti apsvērumi no ieinteresētajām personām.

2.   Līdzīgais ražojums

| (17) | Izmeklēšana ir parādījusi, ka stikla šķiedras sieta audumiem, ko ražo un pārdod ĶTR iekšzemes tirgū un Kanādas iekšzemes tirgū, kuru provizoriski uzskatīja par analogo valsti, kā arī stikla šķiedras sieta audumiem, ko Savienības ražotāji ražo un pārdod Savienībā, būtībā ir tādas pašas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības un lietojums. Tādēļ šie ražojumi provizoriski uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(17)

Izmeklēšana ir parādījusi, ka stikla šķiedras sieta audumiem, ko ražo un pārdod ĶTR iekšzemes tirgū un Kanādas iekšzemes tirgū, kuru provizoriski uzskatīja par analogo valsti, kā arī stikla šķiedras sieta audumiem, ko Savienības ražotāji ražo un pārdod Savienībā, būtībā ir tādas pašas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības un lietojums. Tādēļ šie ražojumi provizoriski uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

C.   DEMPINGS

1.   Vispārējā metodika

| (18) | Turpmāk izklāstītā vispārējā metodika tiek piemērota ĶTR ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, lai noteiktu, vai tie nodarbojas vai nenodarbojas ar dempingu. |
| --- | --- |

(18)

Turpmāk izklāstītā vispārējā metodika tiek piemērota ĶTR ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, lai noteiktu, vai tie nodarbojas vai nenodarbojas ar dempingu.

2.   Tirgus ekonomikas režīms (“TER”)

| (19) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktu, veicot antidempinga izmeklēšanu saistībā ar ĶTR izcelsmes importu, normālo vērtību nosaka saskaņā ar minētā panta 1.–6. punktu attiecībā uz tiem ražotājiem, par kuriem tika konstatēts, ka tie atbilst pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā izklāstītajiem kritērijiem. Īsumā un vienīgi ērtības labad turpmāk sniegts šo kritēriju kopsavilkums:






  1) | ar uzņēmējdarbību saistīti lēmumi tiek pieņemti, reaģējot uz tirgus situāciju, valstij ievērojami neiejaucoties, un izmaksas atspoguļo tirgus vērtības; |
| --- | --- | --- |

(19)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktu, veicot antidempinga izmeklēšanu saistībā ar ĶTR izcelsmes importu, normālo vērtību nosaka saskaņā ar minētā panta 1.–6. punktu attiecībā uz tiem ražotājiem, par kuriem tika konstatēts, ka tie atbilst pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā izklāstītajiem kritērijiem. Īsumā un vienīgi ērtības labad turpmāk sniegts šo kritēriju kopsavilkums:

1)

ar uzņēmējdarbību saistīti lēmumi tiek pieņemti, reaģējot uz tirgus situāciju, valstij ievērojami neiejaucoties, un izmaksas atspoguļo tirgus vērtības;

| 2) | uzņēmumiem ir viens skaidrs grāmatvedības pamatdokumentu kopums, kam veic neatkarīgu revīziju saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem un ko piemēro visiem mērķiem; |
| --- | --- |

2)

uzņēmumiem ir viens skaidrs grāmatvedības pamatdokumentu kopums, kam veic neatkarīgu revīziju saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem un ko piemēro visiem mērķiem;

| 3) | nav būtisku izkropļojumu, kas pārņemti no agrākās ekonomikas sistēmas, kas nav tirgus ekonomika; |
| --- | --- |

3)

nav būtisku izkropļojumu, kas pārņemti no agrākās ekonomikas sistēmas, kas nav tirgus ekonomika;

| 4) | likumi par bankrotu un īpašumu garantē stabilitāti un juridisko noteiktību; un |
| --- | --- |

4)

likumi par bankrotu un īpašumu garantē stabilitāti un juridisko noteiktību; un

| 5) | valūtas konvertēšanu veic atbilstīgi tirgus kursam. |
| --- | --- |

5)

valūtas konvertēšanu veic atbilstīgi tirgus kursam.

| (20) | Šajā izmeklēšanā visi izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji pieprasīja piešķirt TER atbilstīgi pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktam un noteiktajā termiņā sniedza atbildes uz TER pieprasījuma veidlapas jautājumiem. |
| --- | --- |

(20)

Šajā izmeklēšanā visi izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji pieprasīja piešķirt TER atbilstīgi pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktam un noteiktajā termiņā sniedza atbildes uz TER pieprasījuma veidlapas jautājumiem.

| (21) | Attiecībā uz visiem iepriekš minētajiem izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem Komisija pieprasīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, un pārbaudīja TER pieprasījumā ietverto informāciju, kā arī visu citu informāciju, kuru uzskatīja par vajadzīgu, turpmāk minētajos uzņēmumos:






  — | Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd, |
| --- | --- | --- |

(21)

Attiecībā uz visiem iepriekš minētajiem izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem Komisija pieprasīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, un pārbaudīja TER pieprasījumā ietverto informāciju, kā arī visu citu informāciju, kuru uzskatīja par vajadzīgu, turpmāk minētajos uzņēmumos:

—

Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd,

| — | Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co., Ltd, |
| --- | --- |

—

Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co., Ltd,

| — | Grand Composite Group, kurā ietilpst:






  — | Grand Composite Co. Ltd, |
| --- | --- | --- |

—

Grand Composite Group, kurā ietilpst:

—

Grand Composite Co. Ltd,

| — | Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd, |
| --- | --- |

—

Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd,

| — | Ningbo Grand Industrial Co. Ltd. |
| --- | --- |

—

Ningbo Grand Industrial Co. Ltd.

| — | Izlasē iekļautais saistīto uzņēmumu grupas ceturtais uzņēmums atrodas Britu Virdžīnu salās, un tādēļ tas netika iekļauts TER novērtējumā. |
| --- | --- |

—

Izlasē iekļautais saistīto uzņēmumu grupas ceturtais uzņēmums atrodas Britu Virdžīnu salās, un tādēļ tas netika iekļauts TER novērtējumā.

| (22) | Izmeklēšanā sākotnēji konstatēja, ka divi izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji ĶTR atbilst visiem pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā noteiktajiem kritērijiem, kas nepieciešami TER piešķiršanai, savukārt trešais izlasē iekļautais ražotājs eksportētājs, ko veido saistīto uzņēmumu grupa, neatbilda 2. kritērijam attiecībā uz starptautiskajiem grāmatvedības standartiem. Jo īpaši tika konstatēts, ka konkrētas izmaksas, ienākumi un pārskati precīzi neatspoguļo patieso grupā esošo uzņēmumu finanšu stāvokli. Turklāt revidenta ziņojumā nebija minēts, ka pārskati ir nepilnīgi. |
| --- | --- |

(22)

Izmeklēšanā sākotnēji konstatēja, ka divi izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji ĶTR atbilst visiem pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā noteiktajiem kritērijiem, kas nepieciešami TER piešķiršanai, savukārt trešais izlasē iekļautais ražotājs eksportētājs, ko veido saistīto uzņēmumu grupa, neatbilda 2. kritērijam attiecībā uz starptautiskajiem grāmatvedības standartiem. Jo īpaši tika konstatēts, ka konkrētas izmaksas, ienākumi un pārskati precīzi neatspoguļo patieso grupā esošo uzņēmumu finanšu stāvokli. Turklāt revidenta ziņojumā nebija minēts, ka pārskati ir nepilnīgi.

| (23) | Komisija attiecīgajiem ražotājiem eksportētājiem ĶTR un sūdzības iesniedzējiem oficiāli darīja zināmus konstatējumu rezultātus saistībā ar TER. Tiem tika dota arī iespēja rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu, ja būtu īpaši iemesli tikt uzklausītiem. |
| --- | --- |

(23)

Komisija attiecīgajiem ražotājiem eksportētājiem ĶTR un sūdzības iesniedzējiem oficiāli darīja zināmus konstatējumu rezultātus saistībā ar TER. Tiem tika dota arī iespēja rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu, ja būtu īpaši iemesli tikt uzklausītiem.

| (24) | Pēc tam, kad tika darīti zināmi konstatējumi saistībā ar TER, piezīmes tika saņemtas tikai no tā izlasē iekļautā ražotāja eksportētāja (ko veido saistīto uzņēmumu grupa), kuram netika piešķirts TER. Tomēr šīs piezīmes nebija pietiekamas, lai mainītu konstatējumus, jo tās nevis atspēkoja nepilnības, bet sniedza vispārīgus paskaidrojumus par faktu, ka tikai viena privātpersona kontrolē visu grupu un ka grupā ietilpstošie uzņēmumi savas uzņēmējdarbības integrēšanas procesā ir pārejas posmā. |
| --- | --- |

(24)

Pēc tam, kad tika darīti zināmi konstatējumi saistībā ar TER, piezīmes tika saņemtas tikai no tā izlasē iekļautā ražotāja eksportētāja (ko veido saistīto uzņēmumu grupa), kuram netika piešķirts TER. Tomēr šīs piezīmes nebija pietiekamas, lai mainītu konstatējumus, jo tās nevis atspēkoja nepilnības, bet sniedza vispārīgus paskaidrojumus par faktu, ka tikai viena privātpersona kontrolē visu grupu un ka grupā ietilpstošie uzņēmumi savas uzņēmējdarbības integrēšanas procesā ir pārejas posmā.

| (25) | Īsi pirms dempinga pārbaudes apmeklējumiem Komisija saņēma dažus apgalvojumus, kam vienā gadījumā bija pievienota dokumentācija saistībā ar diviem ražotājiem eksportētājiem ĶTR, kuriem sākotnēji tika ierosināts piešķirt TER. Šie apgalvojumi tika pārbaudīti dempinga pārbaudes apmeklējumu laikā. |
| --- | --- |

(25)

Īsi pirms dempinga pārbaudes apmeklējumiem Komisija saņēma dažus apgalvojumus, kam vienā gadījumā bija pievienota dokumentācija saistībā ar diviem ražotājiem eksportētājiem ĶTR, kuriem sākotnēji tika ierosināts piešķirt TER. Šie apgalvojumi tika pārbaudīti dempinga pārbaudes apmeklējumu laikā.

| (26) | Saņemtajā apgalvojumā attiecībā uz pirmo ražotāju eksportētāju īpaši tika norādīts, ka tas savai TER pieprasījuma veidlapai pievienojis un TER pārbaudes apmeklējuma laikā iesniedzis falsificētus statūtus. Komisijai tika iesniegtas it kā autentisko statūtu un attiecīgā kopprojekta līguma kopijas, kas noslēgts starp uzņēmuma akcionāriem. Dempinga pārbaudes apmeklējuma laikā ražotājs eksportētājs iesniedza vietējā iestādē reģistrēto savu statūtu apliecinātu kopiju, kas bija tāds pats nedatēts dokuments, kādu uzņēmums bija pievienojis TER pieprasījuma veidlapai un iesniedzis TER pārbaudes apmeklējuma uz vietas laikā. |
| --- | --- |

(26)

Saņemtajā apgalvojumā attiecībā uz pirmo ražotāju eksportētāju īpaši tika norādīts, ka tas savai TER pieprasījuma veidlapai pievienojis un TER pārbaudes apmeklējuma laikā iesniedzis falsificētus statūtus. Komisijai tika iesniegtas it kā autentisko statūtu un attiecīgā kopprojekta līguma kopijas, kas noslēgts starp uzņēmuma akcionāriem. Dempinga pārbaudes apmeklējuma laikā ražotājs eksportētājs iesniedza vietējā iestādē reģistrēto savu statūtu apliecinātu kopiju, kas bija tāds pats nedatēts dokuments, kādu uzņēmums bija pievienojis TER pieprasījuma veidlapai un iesniedzis TER pārbaudes apmeklējuma uz vietas laikā.

| (27) | Salīdzinot šo dokumentu ar Komisijā saņemto, kā izklāstīts iepriekš 25. un 26. apsvērumā, tika atklātas atšķirības datumos, datos par iesaistītajām personām un konkrētos noteikumos attiecībā uz ierobežojumiem darbaspēka nolīgšanai. Papildus tika konstatētas atšķirības attiecībā uz pārdošanas ierobežojumiem, salīdzinot Komisijā saņemto kopprojekta līgumu ar TER pieprasījuma veidlapai pievienoto eksemplāru. |
| --- | --- |

(27)

Salīdzinot šo dokumentu ar Komisijā saņemto, kā izklāstīts iepriekš 25. un 26. apsvērumā, tika atklātas atšķirības datumos, datos par iesaistītajām personām un konkrētos noteikumos attiecībā uz ierobežojumiem darbaspēka nolīgšanai. Papildus tika konstatētas atšķirības attiecībā uz pārdošanas ierobežojumiem, salīdzinot Komisijā saņemto kopprojekta līgumu ar TER pieprasījuma veidlapai pievienoto eksemplāru.

| (28) | Šim ražotājam eksportētājam tika nosūtīta vēstule, informējot, ka minētā informācija var būt par pamatu, lai piemērotu pamatregulas 18. pantu, un lūdzot iesniegt piezīmes. Ražotāja eksportētāja atbilde nesniedza pietiekamus paskaidrojumus attiecībā uz atšķirībām, kuri varētu izklīdināt šaubas par ražotāja eksportētāja TER pieprasījuma veidlapai pievienoto sākotnējo dokumentu un sniegtās informācijas autentiskumu. |
| --- | --- |

(28)

Šim ražotājam eksportētājam tika nosūtīta vēstule, informējot, ka minētā informācija var būt par pamatu, lai piemērotu pamatregulas 18. pantu, un lūdzot iesniegt piezīmes. Ražotāja eksportētāja atbilde nesniedza pietiekamus paskaidrojumus attiecībā uz atšķirībām, kuri varētu izklīdināt šaubas par ražotāja eksportētāja TER pieprasījuma veidlapai pievienoto sākotnējo dokumentu un sniegtās informācijas autentiskumu.

| (29) | Saņemtajā apgalvojumā attiecībā uz otro ražotāju eksportētāju īpaši uzmanība tika vērsta uz falsificētiem auditētajiem pārskatiem. Šis apgalvojums tika pārbaudīts uzņēmumā uz vietas, un neatbilstības tika konstatētas bilancēs, kas no 2006. gada pārskatiem, par kuriem nebija veikta revīzija, pārnestas uz 2007. gada pirmajiem finanšu pārskatiem, par kuriem veikta revīzija. Turklāt uzņēmuma grāmatvedības uzskaitē nebija iegrāmatotas revīzijas maksas un maksājumi par 2007. un 2008. gadu. |
| --- | --- |

(29)

Saņemtajā apgalvojumā attiecībā uz otro ražotāju eksportētāju īpaši uzmanība tika vērsta uz falsificētiem auditētajiem pārskatiem. Šis apgalvojums tika pārbaudīts uzņēmumā uz vietas, un neatbilstības tika konstatētas bilancēs, kas no 2006. gada pārskatiem, par kuriem nebija veikta revīzija, pārnestas uz 2007. gada pirmajiem finanšu pārskatiem, par kuriem veikta revīzija. Turklāt uzņēmuma grāmatvedības uzskaitē nebija iegrāmatotas revīzijas maksas un maksājumi par 2007. un 2008. gadu.

| (30) | Šim ražotājam eksportētājam arī tika nosūtīta vēstule, informējot par neatbilstībām, kas tika konstatētas uz vietas, un pieprasot iesniegt piezīmes. Ražotājs eksportētājs tika arī informēts, ka šie jaunie konstatējumi var būt par pamatu, lai piemērotu pamatregulas 18. pantu. Ražotāja eksportētāja atbilde nesniedza nekādu papildu informāciju, kas varētu izklīdināt šaubas par finanšu pārskatos norādīto skaitļu precizitāti un pilnīgumu. Tieši pretēji, savā atbildē ražotājs eksportētājs atzina, ka pastāv divi dažādi uzskaites veidi, kuros norādīti atšķirīgi skaitļi par 2006. gadu, un ka 2007. un 2008. gada pārskatos ir pieļautas kļūdas, par kurām revidents nebija paziņojis. |
| --- | --- |

(30)

Šim ražotājam eksportētājam arī tika nosūtīta vēstule, informējot par neatbilstībām, kas tika konstatētas uz vietas, un pieprasot iesniegt piezīmes. Ražotājs eksportētājs tika arī informēts, ka šie jaunie konstatējumi var būt par pamatu, lai piemērotu pamatregulas 18. pantu. Ražotāja eksportētāja atbilde nesniedza nekādu papildu informāciju, kas varētu izklīdināt šaubas par finanšu pārskatos norādīto skaitļu precizitāti un pilnīgumu. Tieši pretēji, savā atbildē ražotājs eksportētājs atzina, ka pastāv divi dažādi uzskaites veidi, kuros norādīti atšķirīgi skaitļi par 2006. gadu, un ka 2007. un 2008. gada pārskatos ir pieļautas kļūdas, par kurām revidents nebija paziņojis.

| (31) | Ņemot vērā jaunos konstatējumus, tika uzskatīts, ka pirmais ražotājs eksportētājs izmeklēšanas gaitā ir sniedzis maldinošu informāciju. Pamatojoties uz to, tika nolemts piemērot pamatregulas 18. pantu un atsaukt sākotnējo priekšlikumu piešķirt TER. |
| --- | --- |

(31)

Ņemot vērā jaunos konstatējumus, tika uzskatīts, ka pirmais ražotājs eksportētājs izmeklēšanas gaitā ir sniedzis maldinošu informāciju. Pamatojoties uz to, tika nolemts piemērot pamatregulas 18. pantu un atsaukt sākotnējo priekšlikumu piešķirt TER.

| (32) | Attiecībā uz otro ražotāju eksportētāju tika nolemts atteikt TER piešķiršanu, pamatojoties uz tā neatbilstību TER novērtējuma 2. kritērijam. |
| --- | --- |

(32)

Attiecībā uz otro ražotāju eksportētāju tika nolemts atteikt TER piešķiršanu, pamatojoties uz tā neatbilstību TER novērtējuma 2. kritērijam.

3.   Atsevišķs režīms (“AR”)

| (33) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu valstīm, uz kurām attiecas minētais pants, tiek noteikts valsts mēroga maksājums, ja tāds ir piemērojams, izņemot gadījumus, kad uzņēmumi var pierādīt, ka tie atbilst pamatregulas 9. panta 5. punktā noteiktajiem kritērijiem. Īsumā un vienīgi ērtības labad turpmāk sniegts šo kritēriju izklāsts:






  — | ja firmas vai kopuzņēmumi pilnīgi vai daļēji pieder ārvalstniekiem, eksportētāji var brīvi repatriēt kapitālu un peļņu, |
| --- | --- | --- |

(33)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu valstīm, uz kurām attiecas minētais pants, tiek noteikts valsts mēroga maksājums, ja tāds ir piemērojams, izņemot gadījumus, kad uzņēmumi var pierādīt, ka tie atbilst pamatregulas 9. panta 5. punktā noteiktajiem kritērijiem. Īsumā un vienīgi ērtības labad turpmāk sniegts šo kritēriju izklāsts:

—

ja firmas vai kopuzņēmumi pilnīgi vai daļēji pieder ārvalstniekiem, eksportētāji var brīvi repatriēt kapitālu un peļņu,

| — | eksporta cenas, eksportētie apjomi un pārdošanas noteikumi ir brīvi noteikti, |
| --- | --- |

—

eksporta cenas, eksportētie apjomi un pārdošanas noteikumi ir brīvi noteikti,

| — | vairākums akciju pieder privātpersonām. Valsts ierēdņi, kuri ir valdē vai ieņem galvenos amatus vadībā, ir mazākumā vai arī ir jāpierāda, ka uzņēmums tomēr ir pietiekami neatkarīgs no valsts iejaukšanās, |
| --- | --- |

—

vairākums akciju pieder privātpersonām. Valsts ierēdņi, kuri ir valdē vai ieņem galvenos amatus vadībā, ir mazākumā vai arī ir jāpierāda, ka uzņēmums tomēr ir pietiekami neatkarīgs no valsts iejaukšanās,

| — | valūtas konvertēšanu veic atbilstīgi tirgus kursam, un |
| --- | --- |

—

valūtas konvertēšanu veic atbilstīgi tirgus kursam, un

| — | iejaukšanās no valsts puses nav tāda, lai ļautu apiet pasākumus, ja individuālajiem eksportētājiem piemēro atšķirīgas maksājuma likmes. |
| --- | --- |

—

iejaukšanās no valsts puses nav tāda, lai ļautu apiet pasākumus, ja individuālajiem eksportētājiem piemēro atšķirīgas maksājuma likmes.

| (34) | Trīs izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji, kuri pieprasīja TER, pieprasīja arī AR gadījumam, ja TER tiem netiktu piešķirts. Ņemot vērā iepriekš minētos konstatējumus, pirmajam ražotājam eksportētājam tika piemērots pamatregulas 18. pants un tādēļ AR tika atteikts. Tika konstatēts, ka otrais ražotājs eksportētājs atbilst pamatregulas 9. panta 5. punkta nosacījumiem, un tādēļ tam varēja piešķirt AR. |
| --- | --- |

(34)

Trīs izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji, kuri pieprasīja TER, pieprasīja arī AR gadījumam, ja TER tiem netiktu piešķirts. Ņemot vērā iepriekš minētos konstatējumus, pirmajam ražotājam eksportētājam tika piemērots pamatregulas 18. pants un tādēļ AR tika atteikts. Tika konstatēts, ka otrais ražotājs eksportētājs atbilst pamatregulas 9. panta 5. punkta nosacījumiem, un tādēļ tam varēja piešķirt AR.

| (35) | Attiecībā uz trešo ražotāju eksportētāju (uzņēmumu grupa), kas tika atzīts par neatbilstīgu TER kritērijiem, tika nolemts piešķirt AR, jo konstatēja, ka uzņēmums atbilst pamatregulas 9. panta 5. punkta nosacījumiem. |
| --- | --- |

(35)

Attiecībā uz trešo ražotāju eksportētāju (uzņēmumu grupa), kas tika atzīts par neatbilstīgu TER kritērijiem, tika nolemts piešķirt AR, jo konstatēja, ka uzņēmums atbilst pamatregulas 9. panta 5. punkta nosacījumiem.

| (36) | Pamatojoties uz pieejamo informāciju, tika provizoriski noteikts, ka visām pamatregulas 9. panta 5. punktā noteiktajām prasībām par AR atbilst šādi divi ražotāji eksportētāji ĶTR, kas iekļauti izlasē.






  — | Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd, |
| --- | --- | --- |

(36)

Pamatojoties uz pieejamo informāciju, tika provizoriski noteikts, ka visām pamatregulas 9. panta 5. punktā noteiktajām prasībām par AR atbilst šādi divi ražotāji eksportētāji ĶTR, kas iekļauti izlasē.

—

Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd,

| — | Grand Composite Group, kuras sastāvā ietilpst:






  — | Grand Composite Co. Ltd, |
| --- | --- | --- |

—

Grand Composite Group, kuras sastāvā ietilpst:

—

Grand Composite Co. Ltd,

| — | Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd, |
| --- | --- |

—

Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd,

| — | Ningbo Grand Industrial Co. Ltd. |
| --- | --- |

—

Ningbo Grand Industrial Co. Ltd.

4.   Atsevišķa pārbaude

| (37) | Saistīto uzņēmumu grupa, kas netika iekļauta izlasē un kas pieprasīja atsevišķu pārbaudi, arī pieprasīja TER vai AR, ja izmeklēšanā tiktu konstatēts, ka uzņēmumi neatbilst TER nosacījumiem, un atbildēja uz TER pieprasījuma veidlapas jautājumiem noteiktajā termiņā. |
| --- | --- |

(37)

Saistīto uzņēmumu grupa, kas netika iekļauta izlasē un kas pieprasīja atsevišķu pārbaudi, arī pieprasīja TER vai AR, ja izmeklēšanā tiktu konstatēts, ka uzņēmumi neatbilst TER nosacījumiem, un atbildēja uz TER pieprasījuma veidlapas jautājumiem noteiktajā termiņā.

| (38) | Informācija, ko TER pieprasījumā sniedza uzņēmums, kurš pieprasīja atsevišķu pārbaudi, netika pārbaudīta. Tā tiks pārbaudīta procedūras laikā. |
| --- | --- |

(38)

Informācija, ko TER pieprasījumā sniedza uzņēmums, kurš pieprasīja atsevišķu pārbaudi, netika pārbaudīta. Tā tiks pārbaudīta procedūras laikā.

5.   Normālā vērtība

a)   Analogās valsts izvēle

| (39) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu ražotājiem eksportētājiem, kuriem nav piešķirts TER, normālā vērtība jānosaka, pamatojoties uz iekšzemes cenām vai salikto normālo vērtību kādā analogā valstī. |
| --- | --- |

(39)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu ražotājiem eksportētājiem, kuriem nav piešķirts TER, normālā vērtība jānosaka, pamatojoties uz iekšzemes cenām vai salikto normālo vērtību kādā analogā valstī.

| (40) | Komisija paziņojumā par procedūras sākšanu pauda nodomu normālās vērtības noteikšanai attiecībā uz ĶTR par piemērotu analogo valsti izmantot Amerikas Savienotās Valstis un aicināja ieinteresētās personas šajā jautājumā izteikt piezīmes. |
| --- | --- |

(40)

Komisija paziņojumā par procedūras sākšanu pauda nodomu normālās vērtības noteikšanai attiecībā uz ĶTR par piemērotu analogo valsti izmantot Amerikas Savienotās Valstis un aicināja ieinteresētās personas šajā jautājumā izteikt piezīmes.

| (41) | Četri ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, apgalvoja, ka ASV nebūtu piemērota analogā valsts, jo stikla šķiedras pavedieni, ko izmanto šī valsts un kas ir galvenais izejmateriāls attiecīgā ražojuma ražošanai, tiek izgatavoti no cita veida stikla nekā Ķīnas ražotāju eksportētāju izmantotais stikls un tādēļ ir daudz dārgāki. Ražotāji arī ierosināja, ka ASV vietā jāizmanto Turcija vai Taizeme, jo attiecīgā ražojuma ražotāji šajās divās valstīs izmanto tāda paša veida stikla pavedienus kā Ķīnas ražotāji eksportētāji. |
| --- | --- |

(41)

Četri ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, apgalvoja, ka ASV nebūtu piemērota analogā valsts, jo stikla šķiedras pavedieni, ko izmanto šī valsts un kas ir galvenais izejmateriāls attiecīgā ražojuma ražošanai, tiek izgatavoti no cita veida stikla nekā Ķīnas ražotāju eksportētāju izmantotais stikls un tādēļ ir daudz dārgāki. Ražotāji arī ierosināja, ka ASV vietā jāizmanto Turcija vai Taizeme, jo attiecīgā ražojuma ražotāji šajās divās valstīs izmanto tāda paša veida stikla pavedienus kā Ķīnas ražotāji eksportētāji.

| (42) | Komisija pārbaudīja, vai par analogo valsti varētu izvēlēties citas valstis, un nosūtīja anketas attiecīgā ražojuma ražotājiem Kanādā, Horvātijā, Turcijā un Taizemē. Tikai viens attiecīgā ražojuma ražotājs ASV un vienīgais ražotājs Kanādā atbildēja uz anketas jautājumiem. |
| --- | --- |

(42)

Komisija pārbaudīja, vai par analogo valsti varētu izvēlēties citas valstis, un nosūtīja anketas attiecīgā ražojuma ražotājiem Kanādā, Horvātijā, Turcijā un Taizemē. Tikai viens attiecīgā ražojuma ražotājs ASV un vienīgais ražotājs Kanādā atbildēja uz anketas jautājumiem.

| (43) | Gan Kanādas, gan ASV tirgi tika izpētīti, lai noteiktu to piemērotību valsts izmantošanai par analogo valsti. Attiecībā uz Kanādu, lai gan tajā ir tikai viens attiecīgā ražojuma ražotājs, tika konstatēts, ka šajā valstī ir atvērts tirgus un nav ievedmuitas maksājuma, un konkurence tirgū tiek nodrošināta ar ievērojamu attiecīgā ražojuma importu no vairākām trešām valstīm. Papildus tam tika konstatēts, ka Kanādas ražotājs ražo visus attiecīgā ražojuma veidus, pretēji ASV ražotājam, kurš ražo tikai vienu līdzīgā ražojuma veidu, kas ļauj veikt normālās vērtības aprēķinus katram attiecīgā ražojuma veidam. Izmeklēšana parādīja, ka Kanādu provizoriski varētu uzskatīt par piemērotu analogo valsti normālās vērtības noteikšanai. |
| --- | --- |

(43)

Gan Kanādas, gan ASV tirgi tika izpētīti, lai noteiktu to piemērotību valsts izmantošanai par analogo valsti. Attiecībā uz Kanādu, lai gan tajā ir tikai viens attiecīgā ražojuma ražotājs, tika konstatēts, ka šajā valstī ir atvērts tirgus un nav ievedmuitas maksājuma, un konkurence tirgū tiek nodrošināta ar ievērojamu attiecīgā ražojuma importu no vairākām trešām valstīm. Papildus tam tika konstatēts, ka Kanādas ražotājs ražo visus attiecīgā ražojuma veidus, pretēji ASV ražotājam, kurš ražo tikai vienu līdzīgā ražojuma veidu, kas ļauj veikt normālās vērtības aprēķinus katram attiecīgā ražojuma veidam. Izmeklēšana parādīja, ka Kanādu provizoriski varētu uzskatīt par piemērotu analogo valsti normālās vērtības noteikšanai.

| (44) | Ziņas, kuras aizpildītajā anketā bija sniedzis Kanādas ražotājs, kas sadarbojās, tika pārbaudītas uz vietas un atzītas par drošu informāciju, ar ko var pamatot normālo vērtību. |
| --- | --- |

(44)

Ziņas, kuras aizpildītajā anketā bija sniedzis Kanādas ražotājs, kas sadarbojās, tika pārbaudītas uz vietas un atzītas par drošu informāciju, ar ko var pamatot normālo vērtību.

| (45) | Tādēļ tiek provizoriski secināts, ka Kanāda ir piemērota un pamatota analogā valsts saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu. |
| --- | --- |

(45)

Tādēļ tiek provizoriski secināts, ka Kanāda ir piemērota un pamatota analogā valsts saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu.

b)   Normālās vērtības noteikšana

| (46) | Atbilstoši pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktam normālo vērtību noteica, pamatojoties uz pārbaudītu informāciju, kas saņemta no ražotāja analogajā valstī, kā izklāstīts turpmāk. |
| --- | --- |

(46)

Atbilstoši pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktam normālo vērtību noteica, pamatojoties uz pārbaudītu informāciju, kas saņemta no ražotāja analogajā valstī, kā izklāstīts turpmāk.

| (47) | Tika konstatēts, ka Kanādas ražotāja līdzīgā ražojuma iekšzemes pārdevumi apjoma ziņā bija reprezentatīvi salīdzinājumā ar attiecīgā ražojuma apjomu, ko uz Savienību eksportēja ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās. |
| --- | --- |

(47)

Tika konstatēts, ka Kanādas ražotāja līdzīgā ražojuma iekšzemes pārdevumi apjoma ziņā bija reprezentatīvi salīdzinājumā ar attiecīgā ražojuma apjomu, ko uz Savienību eksportēja ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās.

| (48) | Izmeklēšanas periodā tika konstatēts, ka pārdevumi iekšzemes tirgū nesaistītiem pircējiem tika veikti parastā tirdzniecības apritē visiem līdzīgā ražojuma veidiem, ko ražoja Kanādas ražotājs. Tomēr, ņemot vērā atšķirības līdzīgā ražojuma, kas ražots un pārdots Kanādā, un attiecīgā ražojuma, kas ievests no ĶTR, kvalitātē, tika uzskatīts par piemērotāku noteikt normālo vērtību, lai ņemtu vērā šīs atšķirības un nodrošinātu taisnīgu salīdzinājumu, kā izklāstīts 52. apsvērumā. |
| --- | --- |

(48)

Izmeklēšanas periodā tika konstatēts, ka pārdevumi iekšzemes tirgū nesaistītiem pircējiem tika veikti parastā tirdzniecības apritē visiem līdzīgā ražojuma veidiem, ko ražoja Kanādas ražotājs. Tomēr, ņemot vērā atšķirības līdzīgā ražojuma, kas ražots un pārdots Kanādā, un attiecīgā ražojuma, kas ievests no ĶTR, kvalitātē, tika uzskatīts par piemērotāku noteikt normālo vērtību, lai ņemtu vērā šīs atšķirības un nodrošinātu taisnīgu salīdzinājumu, kā izklāstīts 52. apsvērumā.

| (49) | Atbilstoši pamatregulas 2. panta 6. punkta c) apakšpunktam pārdošanas, vispārējās un administratīvās (PV un A) izmaksas un peļņas apmērs tika noteikti, pamatojoties uz Kanādas ražotāja datiem. |
| --- | --- |

(49)

Atbilstoši pamatregulas 2. panta 6. punkta c) apakšpunktam pārdošanas, vispārējās un administratīvās (PV un A) izmaksas un peļņas apmērs tika noteikti, pamatojoties uz Kanādas ražotāja datiem.

c)   Eksporta cenas ražotājiem eksportētājiem, kam piešķirts AR

| (50) | Tā kā divi izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās un kuriem piešķirts AR, pārdevumus eksportam uz Savienību veica tieši neatkarīgajiem pircējiem Savienībā, eksporta cenas noteica, pamatojoties uz cenām, kas saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu faktiski samaksātas vai jāmaksā par attiecīgo ražojumu. |
| --- | --- |

(50)

Tā kā divi izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās un kuriem piešķirts AR, pārdevumus eksportam uz Savienību veica tieši neatkarīgajiem pircējiem Savienībā, eksporta cenas noteica, pamatojoties uz cenām, kas saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu faktiski samaksātas vai jāmaksā par attiecīgo ražojumu.

d)   Salīdzinājums

| (51) | Normālo vērtību un eksporta cenas salīdzināja, pamatojoties uz ražotāja cenu. |
| --- | --- |

(51)

Normālo vērtību un eksporta cenas salīdzināja, pamatojoties uz ražotāja cenu.

| (52) | Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu veica atbilstošu korekciju, ņemot vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību. Normālā vērtība tika koriģēta, lai ņemtu vērā atšķirības tādu izmantoto materiālu kā ķīmiskas vielas, pārklājums un izejmateriāli (pavedienu stikla veids) kvalitātē. Turpmākas korekcijas vajadzības gadījumā tika veiktas attiecībā uz netiešajiem nodokļiem, jūras transporta, apdrošināšanas, pārkraušanas un papildu izmaksām, iepakojuma un kredīta izmaksām, maksājumiem par banku pakalpojumiem un komisijas maksām visos gadījumos, kad tie bija pieņemami, precīzi un pamatoti ar pārbaudītiem pierādījumiem. |
| --- | --- |

(52)

Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu veica atbilstošu korekciju, ņemot vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību. Normālā vērtība tika koriģēta, lai ņemtu vērā atšķirības tādu izmantoto materiālu kā ķīmiskas vielas, pārklājums un izejmateriāli (pavedienu stikla veids) kvalitātē. Turpmākas korekcijas vajadzības gadījumā tika veiktas attiecībā uz netiešajiem nodokļiem, jūras transporta, apdrošināšanas, pārkraušanas un papildu izmaksām, iepakojuma un kredīta izmaksām, maksājumiem par banku pakalpojumiem un komisijas maksām visos gadījumos, kad tie bija pieņemami, precīzi un pamatoti ar pārbaudītiem pierādījumiem.

6.   Dempinga starpības

a)   Izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās un kuriem piešķirts AR

| (53) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu diviem izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās un kuriem piešķirts AR, dempinga starpības noteica, pamatojoties uz analogajai valstij aprēķinātās vidējās svērtās normālās vērtības salīdzinājumu ar katra uzņēmuma vidējo svērto eksporta cenu, attiecīgo ražojumu eksportējot uz Savienību, kā noteikts iepriekš. |
| --- | --- |

(53)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu diviem izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās un kuriem piešķirts AR, dempinga starpības noteica, pamatojoties uz analogajai valstij aprēķinātās vidējās svērtās normālās vērtības salīdzinājumu ar katra uzņēmuma vidējo svērto eksporta cenu, attiecīgo ražojumu eksportējot uz Savienību, kā noteikts iepriekš.

| (54) | Uz šā pamata pagaidu dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas, ir šādas:






  Uzņēmums | Pagaidu dempinga starpība |
| --- | --- | --- |
| Yuyao Mingda Fiberglass Co. Ltd | 62,9 % |
| Grand Composite Co. Ltd un tā saistītais uzņēmums Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd | 48,4 % |

(54)

Uz šā pamata pagaidu dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas, ir šādas:

Uzņēmums

Pagaidu dempinga starpība

Yuyao Mingda Fiberglass Co. Ltd

62,9 %

Grand Composite Co. Ltd un tā saistītais uzņēmums Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd

48,4 %

b)   Visiem pārējiem ražotājiem eksportētājiem

| (55) | Dempinga starpība ražotājiem eksportētājiem ĶTR, kas sadarbojās, bet nav iekļauti izlasē, tika aprēķināta kā divu izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju, kuriem piešķirts AR, vidējā dempinga starpība saskaņā ar pamatregulas 9. panta 6. punktu. |
| --- | --- |

(55)

Dempinga starpība ražotājiem eksportētājiem ĶTR, kas sadarbojās, bet nav iekļauti izlasē, tika aprēķināta kā divu izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju, kuriem piešķirts AR, vidējā dempinga starpība saskaņā ar pamatregulas 9. panta 6. punktu.

| (56) | Lai aprēķinātu valsts mēroga dempinga starpību, kas piemērojama visiem pārējiem ražotājiem eksportētājiem ĶTR, kuri nesadarbojās, kā arī izlasē iekļautajam ražotājam eksportētājam, uz kuru attiecas pamatregulas 18. pants, vispirms tika noteikts sadarbības līmenis, salīdzinot ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, paziņoto eksporta apjomu uz Savienību ar Eurostat statistikas datiem. |
| --- | --- |

(56)

Lai aprēķinātu valsts mēroga dempinga starpību, kas piemērojama visiem pārējiem ražotājiem eksportētājiem ĶTR, kuri nesadarbojās, kā arī izlasē iekļautajam ražotājam eksportētājam, uz kuru attiecas pamatregulas 18. pants, vispirms tika noteikts sadarbības līmenis, salīdzinot ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, paziņoto eksporta apjomu uz Savienību ar Eurostat statistikas datiem.

| (57) | Ņemot vērā augsto sadarbības līmeni izmeklēšanā, proti, uzņēmumi, kas sadarbojās, veidoja apmēram 86 % no visa ĶTR importa izmeklēšanas periodā, valsts mēroga dempinga starpība tika noteikta, izmantojot lielāko dempinga starpību, kuru konstatēja diviem ražotājiem eksportētājiem, kam piešķirts AR. |
| --- | --- |

(57)

Ņemot vērā augsto sadarbības līmeni izmeklēšanā, proti, uzņēmumi, kas sadarbojās, veidoja apmēram 86 % no visa ĶTR importa izmeklēšanas periodā, valsts mēroga dempinga starpība tika noteikta, izmantojot lielāko dempinga starpību, kuru konstatēja diviem ražotājiem eksportētājiem, kam piešķirts AR.

| (58) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, pagaidu izlases vidējā svērtā dempinga starpība un valsts mēroga dempinga līmenis, kas izteikti procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas, ir šādi:






  Izlases vidējā svērtā starpība ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, bet nav iekļauti izlasē (skatīt I pielikumu) | 57,7 % |
| --- | --- | --- |
| Atlikusī starpība ražotājiem eksportētājiem, kas nesadarbojās, un Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co Ltd | 62,9 % |

(58)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, pagaidu izlases vidējā svērtā dempinga starpība un valsts mēroga dempinga līmenis, kas izteikti procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas, ir šādi:

Izlases vidējā svērtā starpība ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, bet nav iekļauti izlasē (skatīt I pielikumu)

57,7 %

Atlikusī starpība ražotājiem eksportētājiem, kas nesadarbojās, un Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co Ltd

62,9 %

D.   KAITĒJUMS

1.   Ražošanas apjoms Savienībā

| (59) | IP laikā līdzīgo ražojumu Savienībā ražoja 19 ražotāji. Šie ražotāji veido kopējo Savienības ražošanas nozares produkciju pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē. Ņemot vērā to, ka informācija tika iegūta vai bija pieejama no visiem 19 ražotājiem, kuri atbalstīja sūdzību, šie ražotāji turpmāk tekstā tiks saukti par “Savienības ražošanas nozari”. |
| --- | --- |

(59)

IP laikā līdzīgo ražojumu Savienībā ražoja 19 ražotāji. Šie ražotāji veido kopējo Savienības ražošanas nozares produkciju pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē. Ņemot vērā to, ka informācija tika iegūta vai bija pieejama no visiem 19 ražotājiem, kuri atbalstīja sūdzību, šie ražotāji turpmāk tekstā tiks saukti par “Savienības ražošanas nozari”.

| (60) | Kā minēts iepriekš 7. apsvērumā, divpadsmit Savienības ražotāji sniedza pieprasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Tika atlasīti četri ražotāji, kas veido aptuveni 70 % no kopējā paredzamā Savienības produkcijas apjoma. |
| --- | --- |

(60)

Kā minēts iepriekš 7. apsvērumā, divpadsmit Savienības ražotāji sniedza pieprasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Tika atlasīti četri ražotāji, kas veido aptuveni 70 % no kopējā paredzamā Savienības produkcijas apjoma.

2.   Patēriņš Savienībā

| (61) | Patēriņa Savienībā aprēķina pamatā bija sūdzībā iekļautie skaitļi un pārbaudītie skaitļi, ko papildus ieguva no ražotājiem un importētājiem, kas sadarbojās izmeklēšanā. Tādējādi patēriņš Savienībā tika noteikts, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares ražotā līdzīgā ražojuma pārdevumu apjomu Savienībā un attiecīgā ražojuma importa apjomu no ĶTR un trešām valstīm. |
| --- | --- |

(61)

Patēriņa Savienībā aprēķina pamatā bija sūdzībā iekļautie skaitļi un pārbaudītie skaitļi, ko papildus ieguva no ražotājiem un importētājiem, kas sadarbojās izmeklēšanā. Tādējādi patēriņš Savienībā tika noteikts, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares ražotā līdzīgā ražojuma pārdevumu apjomu Savienībā un attiecīgā ražojuma importa apjomu no ĶTR un trešām valstīm.

| (62) | Pamatojoties uz šo informāciju, patēriņš Savienībā attīstījās šādi: | 2006. g. | 2007. g. | 2008. g. | 2009. g. | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Patēriņš ES kvadrātmetros | 534 641 644 | 644 081 493 | 673 885 434 | 584 086 575 | 597 082 715 |
| Indekss 2006. = 100 | 100 | 120 | 126 | 109 | 112 |
| Avots: sūdzības dati, ko papildina uzņēmumu, kas sadarbojās, dati un Eurostat statistikas dati |

(62)

Pamatojoties uz šo informāciju, patēriņš Savienībā attīstījās šādi:

2006. g.

2007. g.

2008. g.

2009. g.

IP

Patēriņš ES kvadrātmetros

534 641 644

644 081 493

673 885 434

584 086 575

597 082 715

Indekss 2006. = 100

100

120

126

109

112

Avots: sūdzības dati, ko papildina uzņēmumu, kas sadarbojās, dati un Eurostat statistikas dati

| (63) | Attiecīgā ražojuma un līdzīgā ražojuma patēriņš Savienībā attiecīgajā periodā palielinājās par 12 %. No 2006. līdz 2008. gadam tas palielinājās par 26 %, bet pēc tam no 2008. līdz 2009. gadam pazeminājās par 17 %. IP laikā patēriņš atkal nedaudz pieauga. Īslaicīgo patēriņa samazinājumu 2009. gadā var izskaidrot ar būvniecības tirgus lejupslīdi. |
| --- | --- |

(63)

Attiecīgā ražojuma un līdzīgā ražojuma patēriņš Savienībā attiecīgajā periodā palielinājās par 12 %. No 2006. līdz 2008. gadam tas palielinājās par 26 %, bet pēc tam no 2008. līdz 2009. gadam pazeminājās par 17 %. IP laikā patēriņš atkal nedaudz pieauga. Īslaicīgo patēriņa samazinājumu 2009. gadā var izskaidrot ar būvniecības tirgus lejupslīdi.

3.   Imports no attiecīgās valsts

a)   Par dempinga cenām no attiecīgās valsts veiktā importa apjoms, cena un tirgus daļa

| (64) | Attiecīgā ražojuma importa apjoms no ĶTR attiecīgajā periodā palielinājās par 48 %. Ņemot vērā patēriņa tendenci un lejupslīdi būvniecības nozarē, tas nedaudz samazinājās 2009. gadā. Neskatoties uz to, ir skaidra šāda importa ilgtermiņa pieauguma tendence, kā arī importa apjomu palielināšanās, kas bija daudz straujāka nekā Savienības patēriņa pieaugums. | 2006. g. | 2007. g. | 2008. g. | 2009. g. | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Imports no Ķīnas (kvadrātmetros) | 206 145 893 | 290 395 250 | 318 345 286 | 294 111 736 | 304 218 214 |
| Indekss 2006. = 100 | 100 | 141 | 154 | 143 | 148 |
| Avots: Eurostat un sūdzības dati |

(64)

Attiecīgā ražojuma importa apjoms no ĶTR attiecīgajā periodā palielinājās par 48 %. Ņemot vērā patēriņa tendenci un lejupslīdi būvniecības nozarē, tas nedaudz samazinājās 2009. gadā. Neskatoties uz to, ir skaidra šāda importa ilgtermiņa pieauguma tendence, kā arī importa apjomu palielināšanās, kas bija daudz straujāka nekā Savienības patēriņa pieaugums.

2006. g.

2007. g.

2008. g.

2009. g.

IP

Imports no Ķīnas (kvadrātmetros)

206 145 893

290 395 250

318 345 286

294 111 736

304 218 214

Indekss 2006. = 100

100

141

154

143

148

Avots: Eurostat un sūdzības dati

| (65) | Pieaugot attiecīgā ražojuma importa apjomiem no ĶTR, samazinājās vidējā importa cena, kas no 2006. gada līdz IP pazeminājās par 12 %. | 2006. g. | 2007. g. | 2008. g. | 2009. g. | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importa no Ķīnas cenas (EUR) | 0,19 | 0,19 | 0,19 | 0,17 | 0,17 |
| Indekss 2006. = 100 | 100 | 99 | 101 | 89 | 88 |
| Avots: Eurostat un sūdzības dati |

(65)

Pieaugot attiecīgā ražojuma importa apjomiem no ĶTR, samazinājās vidējā importa cena, kas no 2006. gada līdz IP pazeminājās par 12 %.

2006. g.

2007. g.

2008. g.

2009. g.

IP

Importa no Ķīnas cenas (EUR)

0,19

0,19

0,19

0,17

0,17

Indekss 2006. = 100

100

99

101

89

88

Avots: Eurostat un sūdzības dati

| (66) | Attiecīgajā periodā importa tirgus daļa no attiecīgās valsts palielinājās par 32 %, kas šajā gadījumā nozīmē pieaugumu gandrīz par 13 procentu punktiem. IP laikā imports no attiecīgās valsts veidoja tirgus daļu 51 % apmērā. | 2006. g. | 2007. g. | 2008. g. | 2009. g. | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importa no Ķīnas tirgus daļa | 38,6 % | 45,1 % | 47,2 % | 50,4 % | 51,0 % |
| Indekss 2006. = 100 | 100 | 117 | 123 | 131 | 132 |
| Avots: aprēķini |

(66)

Attiecīgajā periodā importa tirgus daļa no attiecīgās valsts palielinājās par 32 %, kas šajā gadījumā nozīmē pieaugumu gandrīz par 13 procentu punktiem. IP laikā imports no attiecīgās valsts veidoja tirgus daļu 51 % apmērā.

2006. g.

2007. g.

2008. g.

2009. g.

IP

Importa no Ķīnas tirgus daļa

38,6 %

45,1 %

47,2 %

50,4 %

51,0 %

Indekss 2006. = 100

100

117

123

131

132

Avots: aprēķini

b)   Importa par dempinga cenām ietekme uz cenām

| (67) | Lai analizētu cenu samazinājumu, Ķīnas ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, importa cenas salīdzināja ar izlasē iekļauto Savienības ražotāju cenām IP, izmantojot vidējās cenas. Izlasē iekļauto Savienības ražotāju cenas koriģēja atbilstoši ražotāja neto cenu līmenim un salīdzināja ar CIF importa cenām. CIF importa cenas tika koriģētas attiecībā uz ievedmuitas maksājumiem un pēcimportēšanas izmaksām. Turklāt, ņemot vērā kvalitātes atšķirības starp attiecīgo ražojumu, kas importēts no ĶTR, un līdzīgo ražojumu, ko ražojusi Savienības ražošanas nozare, papildu kvalitātes korekcija tika veikta attiecībā uz importa no Ķīnas cenām. Šī korekcija ietver atšķirības tādos parametros kā garenvirziena un šķērsvirziena stiepes koeficients, stiepes stiprība un pagarinājums, kas kā parametri pilnībā netika ietverti ražojuma kontroles numurā. |
| --- | --- |

(67)

Lai analizētu cenu samazinājumu, Ķīnas ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, importa cenas salīdzināja ar izlasē iekļauto Savienības ražotāju cenām IP, izmantojot vidējās cenas. Izlasē iekļauto Savienības ražotāju cenas koriģēja atbilstoši ražotāja neto cenu līmenim un salīdzināja ar CIF importa cenām. CIF importa cenas tika koriģētas attiecībā uz ievedmuitas maksājumiem un pēcimportēšanas izmaksām. Turklāt, ņemot vērā kvalitātes atšķirības starp attiecīgo ražojumu, kas importēts no ĶTR, un līdzīgo ražojumu, ko ražojusi Savienības ražošanas nozare, papildu kvalitātes korekcija tika veikta attiecībā uz importa no Ķīnas cenām. Šī korekcija ietver atšķirības tādos parametros kā garenvirziena un šķērsvirziena stiepes koeficients, stiepes stiprība un pagarinājums, kas kā parametri pilnībā netika ietverti ražojuma kontroles numurā.

| (68) | Ņemot vērā kvalitātes korekciju, konstatētā vidējā svērtā samazinājuma starpība, kas izteikta kā Savienības ražošanas nozares cenu procentuālā attiecība, bija no 29,5 % līdz 30,2 % IP laikā. |
| --- | --- |

(68)

Ņemot vērā kvalitātes korekciju, konstatētā vidējā svērtā samazinājuma starpība, kas izteikta kā Savienības ražošanas nozares cenu procentuālā attiecība, bija no 29,5 % līdz 30,2 % IP laikā.

4.   Stāvoklis Savienības ražošanas nozarē

a)   Iepriekšējas piezīmes

| (69) | Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu Komisija pārbaudīja visus attiecīgos ekonomiskos faktorus un rādītājus, kas ietekmē Savienības ražošanas nozares stāvokli. |
| --- | --- |

(69)

Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu Komisija pārbaudīja visus attiecīgos ekonomiskos faktorus un rādītājus, kas ietekmē Savienības ražošanas nozares stāvokli.

| (70) | Kā minēts iepriekš 7. apsvērumā, Komisija veica atlasi, izvēloties četrus pēc pārdevumu un produkcijas apjoma lielākos Savienības ražotājus. |
| --- | --- |

(70)

Kā minēts iepriekš 7. apsvērumā, Komisija veica atlasi, izvēloties četrus pēc pārdevumu un produkcijas apjoma lielākos Savienības ražotājus.

| (71) | Rādītāji attiecībā uz makroekonomiskajiem datiem, piemēram, produkcijas apjomu, jaudu, pārdevumu apjomu, tirgus daļu u. c., attiecas uz visu Savienības ražošanas nozari (turpmāk sniegtās tabulas attiecas uz makrodatiem, kas izmantoti kā avots). Pārējo rādītāju pamatā ir pārbaudītie dati, kas iegūti no izlasē iekļautajiem ražotājiem. Šos rādītājus sauc par mikrodatiem. |
| --- | --- |

(71)

Rādītāji attiecībā uz makroekonomiskajiem datiem, piemēram, produkcijas apjomu, jaudu, pārdevumu apjomu, tirgus daļu u. c., attiecas uz visu Savienības ražošanas nozari (turpmāk sniegtās tabulas attiecas uz makrodatiem, kas izmantoti kā avots). Pārējo rādītāju pamatā ir pārbaudītie dati, kas iegūti no izlasē iekļautajiem ražotājiem. Šos rādītājus sauc par mikrodatiem.

| (72) | Izmeklēšanas laikā tika konstatēts, ka daļa no Savienības ražošanas nozares pārdevumiem tika veikti saistīto uzņēmumu vārdā. Uzņēmumi pieprasīja, lai šos darījumus uzskatītu par nesaistītiem pārdevumiem, apgalvojot, ka sadarbība starp uzņēmumiem nenotika tieši un pārdevumi tika veikti neatkarīgi. Tomēr provizoriski ir nolemts izslēgt šos darījumus no kaitējuma starpības aprēķiniem un kaitējuma rādītājiem, jo Komisija turpinās veikt papildu analīzi attiecībā uz šiem konkrētajiem pārdevumiem. Izņēmums bija saistītie pārdevumi starp diviem izlasē iekļautajiem uzņēmumiem, kuriem tika izskaidrots tālākpārdošanas mehānisms un kurus varētu pārbaudīt. |
| --- | --- |

(72)

Izmeklēšanas laikā tika konstatēts, ka daļa no Savienības ražošanas nozares pārdevumiem tika veikti saistīto uzņēmumu vārdā. Uzņēmumi pieprasīja, lai šos darījumus uzskatītu par nesaistītiem pārdevumiem, apgalvojot, ka sadarbība starp uzņēmumiem nenotika tieši un pārdevumi tika veikti neatkarīgi. Tomēr provizoriski ir nolemts izslēgt šos darījumus no kaitējuma starpības aprēķiniem un kaitējuma rādītājiem, jo Komisija turpinās veikt papildu analīzi attiecībā uz šiem konkrētajiem pārdevumiem. Izņēmums bija saistītie pārdevumi starp diviem izlasē iekļautajiem uzņēmumiem, kuriem tika izskaidrots tālākpārdošanas mehānisms un kurus varētu pārbaudīt.

b)   Kaitējuma rādītāji

Ražošanas apjoms, jauda un tās izmantojums

| | 2006. g. | 2007. g. | 2008. g. | 2009. g. | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražošanas apjoms kvadrātmetros | 382 225 680 | 428 658 047 | 457 433 396 | 374 603 756 | 367 613 247 |
| Indekss 2006. = 100 | 100 | 112 | 120 | 98 | 96 |
| Jauda kvadrātmetros | 496 396 987 | 510 307 199 | 579 029 615 | 527 610 924 | 548 676 487 |
| Indekss 2006. = 100 | 100 | 103 | 117 | 106 | 111 |
| Jaudas izmantojums | 77 % | 84 % | 79 % | 71 % | 67 % |
| Avots: makrodati |

2006. g.

2007. g.

2008. g.

2009. g.

IP

Ražošanas apjoms kvadrātmetros

382 225 680

428 658 047

457 433 396

374 603 756

367 613 247

Indekss 2006. = 100

100

112

120

98

96

Jauda kvadrātmetros

496 396 987

510 307 199

579 029 615

527 610 924

548 676 487

Indekss 2006. = 100

100

103

117

106

111

Jaudas izmantojums

77 %

84 %

79 %

71 %

67 %

Avots: makrodati

| (73) | Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms samazinājās par 4 %. Kopumā ražošanas apjoma rādītāji atbilst patēriņa tendences rādītājiem, t. i., pēc pieauguma 2006.–2008. gadā sekoja straujš samazinājums 2009. gadā un atkal neliels pieaugums IP laikā. Tādējādi, pretēji patēriņa rādītājiem, Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms IP laikā neuzlabojās, bet drīzāk turpināja kristies. |
| --- | --- |

(73)

Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms samazinājās par 4 %. Kopumā ražošanas apjoma rādītāji atbilst patēriņa tendences rādītājiem, t. i., pēc pieauguma 2006.–2008. gadā sekoja straujš samazinājums 2009. gadā un atkal neliels pieaugums IP laikā. Tādējādi, pretēji patēriņa rādītājiem, Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms IP laikā neuzlabojās, bet drīzāk turpināja kristies.

| (74) | Savienības ražošanas nozares jaudas izmantojuma līmenis attiecīgajā periodā samazinājās par 10 procentu punktiem, proti, no 77 % 2006. gadā līdz 67 % IP laikā. Tomēr jānorāda, ka to daļēji var izskaidrot ar faktu, ka Savienības ražotāju ieguldījumu rezultātā pati jauda nedaudz pieauga.

  Krājumi | 2006. g. | 2007. g. | 2008. g. | 2009. g. | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Noslēguma krājumi kvadrātmetros | 14 084 616 | 37 105 459 | 46 426 609 | 45 326 596 | 40 164 077 |
| Indekss 2006. = 100 | 100 | 263 | 330 | 322 | 285 |
| Avots: makrodati |

(74)

Savienības ražošanas nozares jaudas izmantojuma līmenis attiecīgajā periodā samazinājās par 10 procentu punktiem, proti, no 77 % 2006. gadā līdz 67 % IP laikā. Tomēr jānorāda, ka to daļēji var izskaidrot ar faktu, ka Savienības ražotāju ieguldījumu rezultātā pati jauda nedaudz pieauga.

Krājumi

2006. g.

2007. g.

2008. g.

2009. g.

IP

Noslēguma krājumi kvadrātmetros

14 084 616

37 105 459

46 426 609

45 326 596

40 164 077

Indekss 2006. = 100

100

263

330

322

285

Avots: makrodati

| (75) | ES ražošanas nozares krājumu daudzums attiecīgajā periodā pieauga gandrīz trīs reizes. Šī tendence novērojama vienlaikus ar pārdošanas un ražošanas apjomu samazināšanos. Krājumu daudzums, kas izteikts attiecībā pret ražošanas apjomu, palielinājās no mazāk nekā 4 % 2006. gadā līdz vairāk nekā 11 % IP laikā.

  Pārdošanas apjoms un tirgus daļa | 2006. g. | 2007. g. | 2008. g. | 2009. g. | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pārdošanas apjoms kvadrātmetros | 308 323 107 | 332 203 996 | 338 119 822 | 272 575 708 | 274 270 229 |
| Indekss 2006. = 100 | 100 | 108 | 110 | 88 | 89 |
| Savienības ražošanas nozares pārdošanas tirgus daļa | 58 % | 52 % | 50 % | 47 % | 46 % |
| Indekss 2006. = 100 | 100 | 89 | 87 | 81 | 80 |
| Avots: makrodati |

(75)

ES ražošanas nozares krājumu daudzums attiecīgajā periodā pieauga gandrīz trīs reizes. Šī tendence novērojama vienlaikus ar pārdošanas un ražošanas apjomu samazināšanos. Krājumu daudzums, kas izteikts attiecībā pret ražošanas apjomu, palielinājās no mazāk nekā 4 % 2006. gadā līdz vairāk nekā 11 % IP laikā.

Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

2006. g.

2007. g.

2008. g.

2009. g.

IP

Pārdošanas apjoms kvadrātmetros

308 323 107

332 203 996

338 119 822

272 575 708

274 270 229

Indekss 2006. = 100

100

108

110

88

89

Savienības ražošanas nozares pārdošanas tirgus daļa

58 %

52 %

50 %

47 %

46 %

Indekss 2006. = 100

100

89

87

81

80

Avots: makrodati

| (76) | Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms attiecīgajā periodā samazinājās par 11 %, kas izraisīja tirgus daļas zaudēšanu par 12 procentu punktiem, proti, no 58 % līdz 46 % no kopējā Savienības patēriņa. |
| --- | --- |

(76)

Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms attiecīgajā periodā samazinājās par 11 %, kas izraisīja tirgus daļas zaudēšanu par 12 procentu punktiem, proti, no 58 % līdz 46 % no kopējā Savienības patēriņa.

| (77) | Pārdošanas cenas | 2006. g. | 2007. g. | 2008. g. | 2009. g. | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pārdošanas cenas (EUR) | 0,39 | 0,42 | 0,41 | 0,39 | 0,38 |
| Indekss 2006. = 100 | 100 | 106 | 105 | 99 | 97 |
| Avots: mikrodati |

(77)

Pārdošanas cenas

2006. g.

2007. g.

2008. g.

2009. g.

IP

Pārdošanas cenas (EUR)

0,39

0,42

0,41

0,39

0,38

Indekss 2006. = 100

100

106

105

99

97

Avots: mikrodati

| (78) | Savienības ražošanas nozares vidējā pārdošanas cena nesaistītām personām Savienībā attiecīgajā periodā samazinājās par 3 %. Savienības ražošanas nozare būtiski nesamazināja pārdošanas cenas, lai cīnītos ar importu par dempinga cenām. Tomēr tas veicināja ievērojamas tirgus daļas zaudēšanu attiecīgajā periodā.

  Rentabilitāte | 2006. g. | 2007. g. | 2008. g. | 2009. g. | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidējā peļņa pirms nodokļu nomaksas | 6 % | 18 % | 14 % | 10 % | 12 % |
| Indekss 2006. = 100 | 100 | 309 | 234 | 166 | 212 |
| Avots: mikrodati |

(78)

Savienības ražošanas nozares vidējā pārdošanas cena nesaistītām personām Savienībā attiecīgajā periodā samazinājās par 3 %. Savienības ražošanas nozare būtiski nesamazināja pārdošanas cenas, lai cīnītos ar importu par dempinga cenām. Tomēr tas veicināja ievērojamas tirgus daļas zaudēšanu attiecīgajā periodā.

Rentabilitāte

2006. g.

2007. g.

2008. g.

2009. g.

IP

Vidējā peļņa pirms nodokļu nomaksas

6 %

18 %

14 %

10 %

12 %

Indekss 2006. = 100

100

309

234

166

212

Avots: mikrodati

Ieguldījumi, ieguldījumu ienesīgums, naudas plūsma un spēja piesaistīt kapitālu

| | 2006. g. | 2007. g. | 2008. g. | 2009. g. | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ieguldījumi (EUR) | 1 674 651 | 4 727 666 | 4 630 523 | 4 703 158 | 5 049 713 |
| Ienākumi no neto aktīviem | 5 % | 24 % | 16 % | 5 % | 9 % |
| Naudas plūsma (EUR) | 11 176 326 | 16 454 101 | 15 469 513 | 11 883 024 | 14 031 017 |
| Avots: mikrodati |

2006. g.

2007. g.

2008. g.

2009. g.

IP

Ieguldījumi (EUR)

1 674 651

4 727 666

4 630 523

4 703 158

5 049 713

Ienākumi no neto aktīviem

5 %

24 %

16 %

5 %

9 %

Naudas plūsma (EUR)

11 176 326

16 454 101

15 469 513

11 883 024

14 031 017

Avots: mikrodati

| (79) | Kā paskaidrots iepriekš 68. apsvērumā, attiecīgajā periodā ievērojamu cenu spiedienu Savienības tirgū izraisīja imports no Ķīnas. Tomēr Savienības ražošanas nozare spēja saglabāt labu finanšu stāvokli laikposmā no 2006. līdz 2007. gadam, kad rentabilitāte palielinājās no 6 % līdz 18 %. Pēc tam tā sāka pazemināties un apstājās pie 12 % IP laikā. Citi finanšu rādītāji, piemēram, ienākumi no aktīviem un naudas plūsma, arī saglabājās pozitīvi. Citiem vārdiem sakot, Savienības ražošanas nozare neiesaistījās agresīvā cenu konkurencē ar importu no Ķīnas. Tieši pretēji, Savienības ražošanas nozare izvēlējās iesaistīties pārstrukturēšanas procesā, ieguldot jaunās ražošanas tehnoloģijās, lai ilgtermiņā paaugstinātu sava ražojuma kvalitāti un samazinātu ražošanas izmaksas. Tomēr tas notika uz samazināta pārdošanas apjoma rēķina un zaudējot tirgus daļu par labu Ķīnas konkurentiem. Jānorāda, ka iepriekš minētajā peļņas aprēķinā nav ņemtas vērā ārkārtas pārstrukturēšanas izmaksas, par kurām ziņojuši daži izlasē iekļautie ražotāji. Ja šīs izmaksas tiktu ņemtas vērā, Savienības ražošanas nozares rentabilitāte būtu ievērojami zemāka. Tas savukārt negatīvi ietekmētu pārējos iepriekš uzskaitītos finanšu rādītājus. |
| --- | --- |

(79)

Kā paskaidrots iepriekš 68. apsvērumā, attiecīgajā periodā ievērojamu cenu spiedienu Savienības tirgū izraisīja imports no Ķīnas. Tomēr Savienības ražošanas nozare spēja saglabāt labu finanšu stāvokli laikposmā no 2006. līdz 2007. gadam, kad rentabilitāte palielinājās no 6 % līdz 18 %. Pēc tam tā sāka pazemināties un apstājās pie 12 % IP laikā. Citi finanšu rādītāji, piemēram, ienākumi no aktīviem un naudas plūsma, arī saglabājās pozitīvi. Citiem vārdiem sakot, Savienības ražošanas nozare neiesaistījās agresīvā cenu konkurencē ar importu no Ķīnas. Tieši pretēji, Savienības ražošanas nozare izvēlējās iesaistīties pārstrukturēšanas procesā, ieguldot jaunās ražošanas tehnoloģijās, lai ilgtermiņā paaugstinātu sava ražojuma kvalitāti un samazinātu ražošanas izmaksas. Tomēr tas notika uz samazināta pārdošanas apjoma rēķina un zaudējot tirgus daļu par labu Ķīnas konkurentiem. Jānorāda, ka iepriekš minētajā peļņas aprēķinā nav ņemtas vērā ārkārtas pārstrukturēšanas izmaksas, par kurām ziņojuši daži izlasē iekļautie ražotāji. Ja šīs izmaksas tiktu ņemtas vērā, Savienības ražošanas nozares rentabilitāte būtu ievērojami zemāka. Tas savukārt negatīvi ietekmētu pārējos iepriekš uzskaitītos finanšu rādītājus.

| (80) | Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozare joprojām spēja saglabāt augstu ieguldījumu līmeni, ko veica ar mērķi samazināt ražošanas izmaksas un izstrādāt daudz efektīvāku ražošanas metodi. Ieguldījumi IP laikā pieauga vairāk nekā trīs reizes salīdzinājumā ar 2006. gada skaitļiem. |
| --- | --- |

(80)

Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozare joprojām spēja saglabāt augstu ieguldījumu līmeni, ko veica ar mērķi samazināt ražošanas izmaksas un izstrādāt daudz efektīvāku ražošanas metodi. Ieguldījumi IP laikā pieauga vairāk nekā trīs reizes salīdzinājumā ar 2006. gada skaitļiem.

| (81) | Attiecīgajā periodā savienības ražošanas nozare tās spēju piesaistīt kapitālu neuzskatīja par problemātisku jautājumu. |
| --- | --- |

(81)

Attiecīgajā periodā savienības ražošanas nozare tās spēju piesaistīt kapitālu neuzskatīja par problemātisku jautājumu.

| (82) | Nodarbinātība, produktivitāte un algas | 2006. g. | 2007. g. | 2008. g. | 2009. g. | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nodarbinātība | 1 492 | 1 431 | 1 492 | 1 247 | 1 180 |
| Indekss 2006. = 100 | 100 | 96 | 100 | 84 | 79 |
| Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu strādājošo (EUR) | 14 046 | 14 761 | 16 423 | 15 471 | 15 360 |
| Produktivitāte uz vienu strādājošo (kvadrātmetros) | 237 853 | 283 882 | 281 761 | 277 954 | 289 066 |
| Avots: mikrodati, izņemot datus par nodarbinātību, kas ir makrodati |

(82)

Nodarbinātība, produktivitāte un algas

2006. g.

2007. g.

2008. g.

2009. g.

IP

Nodarbinātība

1 492

1 431

1 492

1 247

1 180

Indekss 2006. = 100

100

96

100

84

79

Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu strādājošo (EUR)

14 046

14 761

16 423

15 471

15 360

Produktivitāte uz vienu strādājošo (kvadrātmetros)

237 853

283 882

281 761

277 954

289 066

Avots: mikrodati, izņemot datus par nodarbinātību, kas ir makrodati

| (83) | Savienības ražošanas nozares nodarbināto skaits, kuri ražoja līdzīgo ražojumu, attiecīgajā periodā ievērojami samazinājās par 21 %. Neraugoties uz augsto atalgojumu līmeni, Savienības ražošanas nozare, sākot ar 2008. gadu, papildus samazināja vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu strādājošo. Tā rezultātā produktivitāte, kas izteikta kā saražotās produkcijas daudzums uz vienu strādājošo, attiecīgajā periodā palielinājās. |
| --- | --- |

(83)

Savienības ražošanas nozares nodarbināto skaits, kuri ražoja līdzīgo ražojumu, attiecīgajā periodā ievērojami samazinājās par 21 %. Neraugoties uz augsto atalgojumu līmeni, Savienības ražošanas nozare, sākot ar 2008. gadu, papildus samazināja vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu strādājošo. Tā rezultātā produktivitāte, kas izteikta kā saražotās produkcijas daudzums uz vienu strādājošo, attiecīgajā periodā palielinājās.

c)   Dempinga lielums

| (84) | Ņemot vērā attiecīgās valsts importa par dempinga cenām apjomu un cenas, faktiskās dempinga starpības ietekmi uz Savienības tirgu IP laikā nevar uzskatīt par nenozīmīgu. |
| --- | --- |

(84)

Ņemot vērā attiecīgās valsts importa par dempinga cenām apjomu un cenas, faktiskās dempinga starpības ietekmi uz Savienības tirgu IP laikā nevar uzskatīt par nenozīmīgu.

5.   Secinājums par kaitējumu

| (85) | Kā tas skaidri izriet no iepriekš minētās kaitējuma analīzes, Savienības ražošanas nozare attiecīgajā periodā cieta ievērojamus zaudējumus attiecībā uz pārdošanas un ražošanas apjomu, jaudas izmantojumu, tirgus daļu un nodarbināto skaitu, kas ievērojami samazinājās par 21 % pēc nozares pārstrukturēšanas pasākumiem. Tādēļ Savienības ražošanas nozare nespēja izmantot tirgus izaugsmes priekšrocības, kuru pilnībā pārņēma imports no Ķīnas. Tādējādi 48 % pieaugums importa apjomam attiecīgajā periodā bija daudz augstāks par Savienības patēriņa 12 % pieaugumu. |
| --- | --- |

(85)

Kā tas skaidri izriet no iepriekš minētās kaitējuma analīzes, Savienības ražošanas nozare attiecīgajā periodā cieta ievērojamus zaudējumus attiecībā uz pārdošanas un ražošanas apjomu, jaudas izmantojumu, tirgus daļu un nodarbināto skaitu, kas ievērojami samazinājās par 21 % pēc nozares pārstrukturēšanas pasākumiem. Tādēļ Savienības ražošanas nozare nespēja izmantot tirgus izaugsmes priekšrocības, kuru pilnībā pārņēma imports no Ķīnas. Tādējādi 48 % pieaugums importa apjomam attiecīgajā periodā bija daudz augstāks par Savienības patēriņa 12 % pieaugumu.

| (86) | Tiek uzskatīts, ka nepārtraukts ievērojams cenu samazinājums, ko Savienības ražošanas nozares cenām rada imports par dempinga cenām no Ķīnas, arī turpmāk negatīvi ietekmēs pārdošanas apjomu un tādēļ arī neizbēgami Savienības ražošanas nozares finansiāli ekonomisko stāvokli. Vidējā termiņā paredzams, ka Eiropas uzņēmumu rentabilitātes un citi finanšu rādītāji pasliktināsies. |
| --- | --- |

(86)

Tiek uzskatīts, ka nepārtraukts ievērojams cenu samazinājums, ko Savienības ražošanas nozares cenām rada imports par dempinga cenām no Ķīnas, arī turpmāk negatīvi ietekmēs pārdošanas apjomu un tādēļ arī neizbēgami Savienības ražošanas nozares finansiāli ekonomisko stāvokli. Vidējā termiņā paredzams, ka Eiropas uzņēmumu rentabilitātes un citi finanšu rādītāji pasliktināsies.

| (87) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek provizoriski secināts, ka Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(87)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek provizoriski secināts, ka Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē.

E.   CĒLOŅSAKARĪBA

1.   Ievads

| (88) | Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. un 7. punktu Komisija pārbaudīja, vai imports par dempinga cenām no attiecīgās valsts ir Savienības ražošanas nozarei nodarījis kaitējumu tādā mērā, ka to var uzskatīt par būtisku. Lai uz importu par dempinga cenām neattiecinātu citu faktoru izraisītu iespējamo kaitējumu, kas nav imports par dempinga cenām, bet kas vienlaikus varēja nodarīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, tika izvērtēti arī šādi zināmie faktori. |
| --- | --- |

(88)

Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. un 7. punktu Komisija pārbaudīja, vai imports par dempinga cenām no attiecīgās valsts ir Savienības ražošanas nozarei nodarījis kaitējumu tādā mērā, ka to var uzskatīt par būtisku. Lai uz importu par dempinga cenām neattiecinātu citu faktoru izraisītu iespējamo kaitējumu, kas nav imports par dempinga cenām, bet kas vienlaikus varēja nodarīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, tika izvērtēti arī šādi zināmie faktori.

2.   Importa par dempinga cenām ietekme

| (89) | Attiecīgā ražojuma importa par dempinga cenām no ĶTR apjoms attiecīgajā periodā palielinājās gandrīz par 50 % un aizņēma ievērojamu tirgus daļu Savienības tirgū. Vienlaikus tiešā un salīdzināmā veidā pasliktinājās Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis, kas bija otrs būtiskais dalībnieks Savienības tirgū, ņemot vērā, ka importa apjoms no citiem avotiem ir neliels. |
| --- | --- |

(89)

Attiecīgā ražojuma importa par dempinga cenām no ĶTR apjoms attiecīgajā periodā palielinājās gandrīz par 50 % un aizņēma ievērojamu tirgus daļu Savienības tirgū. Vienlaikus tiešā un salīdzināmā veidā pasliktinājās Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis, kas bija otrs būtiskais dalībnieks Savienības tirgū, ņemot vērā, ka importa apjoms no citiem avotiem ir neliels.

| (90) | Pieaugot importa par dempinga cenām apjomam, ievērojami samazinājās Savienības ražošanas nozares cenas. Attiecīgajā periodā importa no ĶTR vidējā cena, pēc Eurostat statistikas datiem par importu, bija aptuveni par 50 % zemāka par Savienības ražošanas nozares vidējo cenu. Arī pēc kvalitātes atšķirību korekcijas veikšanas samazinājuma starpības, ko aprēķināja Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, kuriem piešķirts AR, IP laikā bija aptuveni 35 %. Tādējādi pamatoti var secināt, ka imports par dempinga cenām izraisīja konkrētu cenu pazeminājumu 2009. gadā un IP laikā, bet jo sevišķi – ievērojamu tirgus daļas zaudējumu, ko piedzīvoja Savienības ražošanas nozare attiecīgajā periodā. |
| --- | --- |

(90)

Pieaugot importa par dempinga cenām apjomam, ievērojami samazinājās Savienības ražošanas nozares cenas. Attiecīgajā periodā importa no ĶTR vidējā cena, pēc Eurostat statistikas datiem par importu, bija aptuveni par 50 % zemāka par Savienības ražošanas nozares vidējo cenu. Arī pēc kvalitātes atšķirību korekcijas veikšanas samazinājuma starpības, ko aprēķināja Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, kuriem piešķirts AR, IP laikā bija aptuveni 35 %. Tādējādi pamatoti var secināt, ka imports par dempinga cenām izraisīja konkrētu cenu pazeminājumu 2009. gadā un IP laikā, bet jo sevišķi – ievērojamu tirgus daļas zaudējumu, ko piedzīvoja Savienības ražošanas nozare attiecīgajā periodā.

| (91) | Ņemot vērā to, ka vienlaikus, no vienas puses, pieauga imports par dempinga cenām, kas samazināja Savienības ražošanas nozares cenas, un, no otras puses, notika Savienības ražošanas nozares pārdošanas un ražošanas apjoma samazināšanās, kā arī tirgus daļas samazināšanās, provizoriski jāsecina, ka imports par dempinga cenām ir nodarījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(91)

Ņemot vērā to, ka vienlaikus, no vienas puses, pieauga imports par dempinga cenām, kas samazināja Savienības ražošanas nozares cenas, un, no otras puses, notika Savienības ražošanas nozares pārdošanas un ražošanas apjoma samazināšanās, kā arī tirgus daļas samazināšanās, provizoriski jāsecina, ka imports par dempinga cenām ir nodarījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.

3.   Citu faktoru ietekme

a)   Savienības ražošanas nozares eksporta rezultāti

| | 2006. g. | 2007. g. | 2008. g. | 2009. g. | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eksports kvadrātmetros | 48 288 843 | 39 478 526 | 43 447 744 | 35 884 733 | 36 003 755 |
| Indekss 2006. = 100 | 100 | 82 | 90 | 74 | 75 |
| Avots: makrodati |

2006. g.

2007. g.

2008. g.

2009. g.

IP

Eksports kvadrātmetros

48 288 843

39 478 526

43 447 744

35 884 733

36 003 755

Indekss 2006. = 100

100

82

90

74

75

Avots: makrodati

| (92) | Savienības ražošanas nozares eksporta apjoms attiecīgajā periodā samazinājās par 25 %, bet vidēji tas veidoja tikai aptuveni 8 % no kopējā pārdošanas apjoma. Tādēļ samazinātā eksporta ietekme uz Savienības ražošanas nozares vispārējo sniegumu drīzāk bija ierobežota. |
| --- | --- |

(92)

Savienības ražošanas nozares eksporta apjoms attiecīgajā periodā samazinājās par 25 %, bet vidēji tas veidoja tikai aptuveni 8 % no kopējā pārdošanas apjoma. Tādēļ samazinātā eksporta ietekme uz Savienības ražošanas nozares vispārējo sniegumu drīzāk bija ierobežota.

b)   Imports no trešām valstīm

| (93) | Imports no trešām valstīm attiecīgajā periodā bija niecīgs un nevarēja veicināt Savienības ražošanas nozarei radīto kaitējumu. |
| --- | --- |

(93)

Imports no trešām valstīm attiecīgajā periodā bija niecīgs un nevarēja veicināt Savienības ražošanas nozarei radīto kaitējumu.

c)   Būvniecības nozares krīzes ietekme

| (94) | Ekonomikas krīzes ietekme būvniecības nozarē ir skaidri redzama, sākot ar 2009. gada patēriņa datiem. Krīzei būtu bijis līdzvērtīgi jāietekmē gan Savienības ražošanas nozare, gan Ķīnas eksportētāji. Tomēr kaitējuma izmeklēšana parādīja, ka imports no Ķīnas turpināja palielināt tirgus daļu uz Savienības ražošanas nozares rēķina arī krīzes laikā. |
| --- | --- |

(94)

Ekonomikas krīzes ietekme būvniecības nozarē ir skaidri redzama, sākot ar 2009. gada patēriņa datiem. Krīzei būtu bijis līdzvērtīgi jāietekmē gan Savienības ražošanas nozare, gan Ķīnas eksportētāji. Tomēr kaitējuma izmeklēšana parādīja, ka imports no Ķīnas turpināja palielināt tirgus daļu uz Savienības ražošanas nozares rēķina arī krīzes laikā.

| (95) | Turklāt krīze konkrētas negatīvas sekas Savienības tirgū radīja relatīvi īsā laika periodā, jo jau IP laikā bija vērojamas atveseļošanās pazīmes. |
| --- | --- |

(95)

Turklāt krīze konkrētas negatīvas sekas Savienības tirgū radīja relatīvi īsā laika periodā, jo jau IP laikā bija vērojamas atveseļošanās pazīmes.

| (96) | Tādējādi krīze neizmainīja cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un nodarīto kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(96)

Tādējādi krīze neizmainīja cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un nodarīto kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.

4.   Secinājums par cēloņsakarību

| (97) | Ņemot vērā iepriekš minēto, provizoriski tiek secināts, ka attiecīgais imports par dempinga cenām bija nodarījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(97)

Ņemot vērā iepriekš minēto, provizoriski tiek secināts, ka attiecīgais imports par dempinga cenām bija nodarījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.

| (98) | Tika pārbaudīti vairāki citi faktori, kas nav imports par dempinga cenām, tomēr ne ar vienu no tiem nevarēja izskaidrot tirgus daļas, ražošanas un pārdošanas apjoma kraso sarukumu attiecīgajā periodā un jo īpaši IP laikā. Šie Savienības ražošanas nozares zaudējumi sakrīt ar ĶTR attiecīgā ražojuma importa par dempinga cenām apjoma palielināšanos. |
| --- | --- |

(98)

Tika pārbaudīti vairāki citi faktori, kas nav imports par dempinga cenām, tomēr ne ar vienu no tiem nevarēja izskaidrot tirgus daļas, ražošanas un pārdošanas apjoma kraso sarukumu attiecīgajā periodā un jo īpaši IP laikā. Šie Savienības ražošanas nozares zaudējumi sakrīt ar ĶTR attiecīgā ražojuma importa par dempinga cenām apjoma palielināšanos.

| (99) | Ņemot vērā iepriekš minēto analīzi, kurā visu zināmo faktoru ietekme uz Savienības ražošanas nozares stāvokli ir pienācīgi noteikta un nodalīta no kaitējumu izraisošās ietekmes, ko radīja imports par dempinga cenām, provizoriski tiek secināts, ka imports no ĶTR ir nodarījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei pamatregulas 3. panta 6. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(99)

Ņemot vērā iepriekš minēto analīzi, kurā visu zināmo faktoru ietekme uz Savienības ražošanas nozares stāvokli ir pienācīgi noteikta un nodalīta no kaitējumu izraisošās ietekmes, ko radīja imports par dempinga cenām, provizoriski tiek secināts, ka imports no ĶTR ir nodarījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei pamatregulas 3. panta 6. punkta nozīmē.

F.   SAVIENĪBAS INTERESES

1.   Vispārējas piebildes

| (100) | Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu tika pārbaudīts, vai, neraugoties uz pagaidu secinājumu par kaitējumu izraisošo dempingu, pastāv pārliecinoši iemesli, kuru dēļ būtu jāsecina, ka šajā konkrētajā gadījumā pagaidu antidempinga pasākumu pieņemšana nav Savienības interesēs. Šajā nolūkā un saskaņā ar pamatregulas 21. panta 1. punktu iespējamo pasākumu ietekmi uz visām šajā procedūrā iesaistītajām personām un arī pasākumu nepieņemšanas sekas apsvēra, pamatojoties uz visiem iesniegtajiem pierādījumiem. |
| --- | --- |

(100)

Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu tika pārbaudīts, vai, neraugoties uz pagaidu secinājumu par kaitējumu izraisošo dempingu, pastāv pārliecinoši iemesli, kuru dēļ būtu jāsecina, ka šajā konkrētajā gadījumā pagaidu antidempinga pasākumu pieņemšana nav Savienības interesēs. Šajā nolūkā un saskaņā ar pamatregulas 21. panta 1. punktu iespējamo pasākumu ietekmi uz visām šajā procedūrā iesaistītajām personām un arī pasākumu nepieņemšanas sekas apsvēra, pamatojoties uz visiem iesniegtajiem pierādījumiem.

2.   Savienības ražošanas nozares intereses

| (101) | Kaitējuma analīze skaidri parādīja, ka Savienības ražošanas nozare ir cietusi no importa par dempinga cenām. Importa par dempinga cenām palielināšanās pēdējos gados izraisīja pārdošanas apjomu samazināšanos Savienības tirgū un būtiski sašaurināja Savienības ražošanas nozares tirgus daļu. |
| --- | --- |

(101)

Kaitējuma analīze skaidri parādīja, ka Savienības ražošanas nozare ir cietusi no importa par dempinga cenām. Importa par dempinga cenām palielināšanās pēdējos gados izraisīja pārdošanas apjomu samazināšanos Savienības tirgū un būtiski sašaurināja Savienības ražošanas nozares tirgus daļu.

| (102) | Izmeklēšana parādīja, ka tirgus daļas pieaugums importam par dempinga cenām no attiecīgās valsts panākts tieši uz Savienības ražošanas nozares rēķina. Jāuzsver, ka attiecīgais ražojums ir svarīgs ražojums izlasē iekļauto Savienības ražotāju apgrozījuma ziņā un tas veido līdz 40 % minēto ražotāju pārdošanas apgrozījuma. Ja netiks piemēroti pasākumi, ļoti ticams, ka Savienības ražošanas nozares stāvoklis turpmāk vēl vairāk pasliktināsies, ņemot vērā ilgstošo cenu spiedienu, ko izraisīja imports par dempinga cenām no ĶTR Savienības tirgū. Turklāt Savienības ražošanas nozares veiktie pasākumi, lai pārstrukturētos un uzlabotu sava ražojuma kvalitāti, būtu pilnībā apdraudēti. Pasākumu piemērošana atjaunos importa cenu tādā līmenī, kas nenodara kaitējumu, ļaujot Savienības ražošanas nozarei konkurēt taisnīgas tirdzniecības apstākļos. |
| --- | --- |

(102)

Izmeklēšana parādīja, ka tirgus daļas pieaugums importam par dempinga cenām no attiecīgās valsts panākts tieši uz Savienības ražošanas nozares rēķina. Jāuzsver, ka attiecīgais ražojums ir svarīgs ražojums izlasē iekļauto Savienības ražotāju apgrozījuma ziņā un tas veido līdz 40 % minēto ražotāju pārdošanas apgrozījuma. Ja netiks piemēroti pasākumi, ļoti ticams, ka Savienības ražošanas nozares stāvoklis turpmāk vēl vairāk pasliktināsies, ņemot vērā ilgstošo cenu spiedienu, ko izraisīja imports par dempinga cenām no ĶTR Savienības tirgū. Turklāt Savienības ražošanas nozares veiktie pasākumi, lai pārstrukturētos un uzlabotu sava ražojuma kvalitāti, būtu pilnībā apdraudēti. Pasākumu piemērošana atjaunos importa cenu tādā līmenī, kas nenodara kaitējumu, ļaujot Savienības ražošanas nozarei konkurēt taisnīgas tirdzniecības apstākļos.

| (103) | Tāpēc provizoriski tiek secināts, ka pasākumu piemērošana nepārprotami būs Savienības ražošanas nozares interesēs. |
| --- | --- |

(103)

Tāpēc provizoriski tiek secināts, ka pasākumu piemērošana nepārprotami būs Savienības ražošanas nozares interesēs.

3.   Importētāju intereses

| (104) | Pasākumu gaidāmo ietekmi uz importētājiem aplūkoja saskaņā ar pamatregulas 21. panta 2. punktu. Šajā sakarā ir jānorāda, ka četri nesaistītie importētāji ir sadarbojušies izmeklēšanā, un to attiecīgā ražojuma kopējais importa apjoms veido 15 % no ĶTR importa IP laikā. |
| --- | --- |

(104)

Pasākumu gaidāmo ietekmi uz importētājiem aplūkoja saskaņā ar pamatregulas 21. panta 2. punktu. Šajā sakarā ir jānorāda, ka četri nesaistītie importētāji ir sadarbojušies izmeklēšanā, un to attiecīgā ražojuma kopējais importa apjoms veido 15 % no ĶTR importa IP laikā.

| (105) | Ņemot vērā uz vietas pārbaudītos datus par lielākajiem importētājiem, kas sadarbojās, pasākumu ietekmei uz šo uzņēmumu nevajadzētu būt ievērojamai, jo attiecīgais ražojums veido tika nelielu daļu no tā apgrozījuma. |
| --- | --- |

(105)

Ņemot vērā uz vietas pārbaudītos datus par lielākajiem importētājiem, kas sadarbojās, pasākumu ietekmei uz šo uzņēmumu nevajadzētu būt ievērojamai, jo attiecīgais ražojums veido tika nelielu daļu no tā apgrozījuma.

| (106) | Tomēr uzņēmums norādīja, ka Savienības ražošanas nozares kopējā produkcijas jauda ir zemāka par pašreizējo pieprasījumu, kas iespējams pieaugs. Uzņēmums arī norādīja, ka ir ierobežoti piegādes avoti no trešām valstīm. Tādēļ tas paredz traucējumus piegādē, ja maksājumu līmenis būs pārāk augsts. Šajā sakarā jānorāda, ka, ņemot vērā ierosinātā pasākumu līmeņa ievērojamo samazinājumu, kurā ņemtas vērā kvalitātes atšķirības starp attiecīgo ražojumu, kas importēts no ĶTR, un līdzīgo ražojumu, ko izgatavojusi Savienības ražošanas nozare, nav sagaidāms, ka attiecīgā ražojuma imports no ĶTR uz Savienību samazināsies. |
| --- | --- |

(106)

Tomēr uzņēmums norādīja, ka Savienības ražošanas nozares kopējā produkcijas jauda ir zemāka par pašreizējo pieprasījumu, kas iespējams pieaugs. Uzņēmums arī norādīja, ka ir ierobežoti piegādes avoti no trešām valstīm. Tādēļ tas paredz traucējumus piegādē, ja maksājumu līmenis būs pārāk augsts. Šajā sakarā jānorāda, ka, ņemot vērā ierosinātā pasākumu līmeņa ievērojamo samazinājumu, kurā ņemtas vērā kvalitātes atšķirības starp attiecīgo ražojumu, kas importēts no ĶTR, un līdzīgo ražojumu, ko izgatavojusi Savienības ražošanas nozare, nav sagaidāms, ka attiecīgā ražojuma imports no ĶTR uz Savienību samazināsies.

4.   Lietotāju un patērētāju intereses

| (107) | Anketas tika nosūtītas 13 zināmiem lietotājiem. Tomēr neviens no tiem neiesniedza atbildes uz anketas jautājumiem, kā arī neizteica gatavību sadarboties procedūras laikā. Arī neviena patērētāju organizācija pēc paziņojuma par šīs procedūras sākšanu publicēšanas nesniedza informāciju. |
| --- | --- |

(107)

Anketas tika nosūtītas 13 zināmiem lietotājiem. Tomēr neviens no tiem neiesniedza atbildes uz anketas jautājumiem, kā arī neizteica gatavību sadarboties procedūras laikā. Arī neviena patērētāju organizācija pēc paziņojuma par šīs procedūras sākšanu publicēšanas nesniedza informāciju.

| (108) | Tādēļ, ņemot vērā informācijas trūkumu par attiecīgā ražojuma proporcionālo attiecību pret pakārtoto ražojumu ražošanas izmaksām vai par pakārtoto ražojumu pārdošanas daļu saistībā ar lietotāju darījumu kopējo apgrozījumu, šajā izmeklēšanas stadijā nav iespējams novērtēt pasākumu ietekmi uz šiem uzņēmumiem. Taču sadarbības trūkumu var uzskatīt par norādi uz to, ka pasākumiem drīzāk būtu ierobežota ietekme uz lietotājiem. |
| --- | --- |

(108)

Tādēļ, ņemot vērā informācijas trūkumu par attiecīgā ražojuma proporcionālo attiecību pret pakārtoto ražojumu ražošanas izmaksām vai par pakārtoto ražojumu pārdošanas daļu saistībā ar lietotāju darījumu kopējo apgrozījumu, šajā izmeklēšanas stadijā nav iespējams novērtēt pasākumu ietekmi uz šiem uzņēmumiem. Taču sadarbības trūkumu var uzskatīt par norādi uz to, ka pasākumiem drīzāk būtu ierobežota ietekme uz lietotājiem.

5.   Secinājums par Savienības interesēm

| (109) | Ņemot vērā iepriekš minēto, provizoriski tiek secināts, ka kopumā, pamatojoties uz informāciju par Savienības interesēm, nav pārliecinošu iemeslu, lai nepiemērotu pagaidu pasākumus attiecīgā ražojuma importam par dempinga cenām no ĶTR. |
| --- | --- |

(109)

Ņemot vērā iepriekš minēto, provizoriski tiek secināts, ka kopumā, pamatojoties uz informāciju par Savienības interesēm, nav pārliecinošu iemeslu, lai nepiemērotu pagaidu pasākumus attiecīgā ražojuma importam par dempinga cenām no ĶTR.

G.   PRIEKŠLIKUMS PAR ANTIDEMPINGA PAGAIDU PASĀKUMIEM

| (110) | Ņemot vērā iepriekš minētos secinājumus par dempingu, tā izraisīto kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, attiecībā uz attiecīgā ražojuma importu no ĶTR jāpiemēro pagaidu antidempinga pasākumi, lai nepieļautu, ka imports par dempinga cenām arī turpmāk rada kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(110)

Ņemot vērā iepriekš minētos secinājumus par dempingu, tā izraisīto kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, attiecībā uz attiecīgā ražojuma importu no ĶTR jāpiemēro pagaidu antidempinga pasākumi, lai nepieļautu, ka imports par dempinga cenām arī turpmāk rada kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.

1.   Kaitējuma novēršanas līmenis

| (111) | Pagaidu antidempinga pasākumi jānosaka tādā līmenī, lai novērstu kaitējumu, ko Savienības ražošanas nozarei nodarījis imports par dempinga cenām, nepārsniedzot konstatētās dempinga starpības. |
| --- | --- |

(111)

Pagaidu antidempinga pasākumi jānosaka tādā līmenī, lai novērstu kaitējumu, ko Savienības ražošanas nozarei nodarījis imports par dempinga cenām, nepārsniedzot konstatētās dempinga starpības.

| (112) | Aprēķinot kaitējumu izraisošā dempinga novēršanai nepieciešamā maksājuma apjomu, tika uzskatīts, ka pasākumiem jābūt tādiem, lai Savienības ražošanas nozare varētu segt radušās izmaksas un gūt tādu peļņu pirms nodokļu nomaksas, ko būtu iespējams praktiski panākt normālos konkurences apstākļos, t. i., ja nebūtu importa par dempinga cenām. Peļņas starpība pirms nodokļu nomaksas, ko izmantoja šim aprēķinam, bija 12 % no apgrozījuma. Tas bija vidējās peļņas līmenis, ko Savienības ražošanas nozare sasniegusi laikposmā no 2006. līdz 2007. gadam. Ņemot vērā, ka attiecīgā ražojuma rentabilitāti ietekmēja imports par dempinga cenām, ir skaidrs, ka šāds peļņas līmenis ir pietiekams un nav pārmērīgs. Uz šā pamata Savienības ražošanas nozarei aprēķināja līdzīgā ražojuma cenu, kas nerada kaitējumu. Tā kā mērķa peļņas līmenis ir vienāds ar Savienības ražošanas nozares faktiskās peļņas līmeni IP laikā, kā atsauce tika izmantota vidējā svērtā ražotāja cena. |
| --- | --- |

(112)

Aprēķinot kaitējumu izraisošā dempinga novēršanai nepieciešamā maksājuma apjomu, tika uzskatīts, ka pasākumiem jābūt tādiem, lai Savienības ražošanas nozare varētu segt radušās izmaksas un gūt tādu peļņu pirms nodokļu nomaksas, ko būtu iespējams praktiski panākt normālos konkurences apstākļos, t. i., ja nebūtu importa par dempinga cenām. Peļņas starpība pirms nodokļu nomaksas, ko izmantoja šim aprēķinam, bija 12 % no apgrozījuma. Tas bija vidējās peļņas līmenis, ko Savienības ražošanas nozare sasniegusi laikposmā no 2006. līdz 2007. gadam. Ņemot vērā, ka attiecīgā ražojuma rentabilitāti ietekmēja imports par dempinga cenām, ir skaidrs, ka šāds peļņas līmenis ir pietiekams un nav pārmērīgs. Uz šā pamata Savienības ražošanas nozarei aprēķināja līdzīgā ražojuma cenu, kas nerada kaitējumu. Tā kā mērķa peļņas līmenis ir vienāds ar Savienības ražošanas nozares faktiskās peļņas līmeni IP laikā, kā atsauce tika izmantota vidējā svērtā ražotāja cena.

| (113) | Tad tika noteikts vajadzīgais cenas palielinājums visiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās un kuriem piešķirts AR, salīdzinot attiecīgā uzņēmuma vidējo svērto importa cenu, kas tika noteikta cenu samazinājuma aprēķiniem, ar vidējo kaitējumu neizraisošo cenu ražojumiem, kurus ES tirgū pārdeva Savienības ražošanas nozare. Šā salīdzinājuma rezultātā iegūto starpību tad izteica procentos no vidējās importa CIF vērtības. |
| --- | --- |

(113)

Tad tika noteikts vajadzīgais cenas palielinājums visiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās un kuriem piešķirts AR, salīdzinot attiecīgā uzņēmuma vidējo svērto importa cenu, kas tika noteikta cenu samazinājuma aprēķiniem, ar vidējo kaitējumu neizraisošo cenu ražojumiem, kurus ES tirgū pārdeva Savienības ražošanas nozare. Šā salīdzinājuma rezultātā iegūto starpību tad izteica procentos no vidējās importa CIF vērtības.

| (114) | Uz šā pamata pagaidu kaitējuma starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas, ir šādas:






  Uzņēmums | Pagaidu kaitējumu starpība |
| --- | --- | --- |
| Yuyao Mingda Fiberglass Co. Ltd | 69,1 % |
| Grand Composite Co. Ltd un tā saistītais uzņēmums Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd | 66,8 % |

(114)

Uz šā pamata pagaidu kaitējuma starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas, ir šādas:

Uzņēmums

Pagaidu kaitējumu starpība

Yuyao Mingda Fiberglass Co. Ltd

69,1 %

Grand Composite Co. Ltd un tā saistītais uzņēmums Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd

66,8 %

| (115) | Atbilstoši dempinga starpības aprēķinā izmantotajai metodikai ražotājiem eksportētājiem ĶTR, kas sadarbojās, bet nav iekļauti izlasē, kaitējuma starpība tika aprēķināta kā divu izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju, kuriem piešķirts AR, vidējā svērtā starpība. |
| --- | --- |

(115)

Atbilstoši dempinga starpības aprēķinā izmantotajai metodikai ražotājiem eksportētājiem ĶTR, kas sadarbojās, bet nav iekļauti izlasē, kaitējuma starpība tika aprēķināta kā divu izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju, kuriem piešķirts AR, vidējā svērtā starpība.

| (116) | Ņemot vērā dempinga starpības aprēķinā izmantoto metodiku, valsts mēroga kaitējuma starpība, kas piemērojama visiem pārējiem ražotājiem eksportētājiem ĶTR, kuri nesadarbojās, kā arī izlasē iekļautajam ražotājam eksportētājam, uz kuru attiecas pamatregulas 18. pants, tika noteikta, izmantojot augstākās starpības, kas konstatētas diviem ražotājiem eksportētājiem, kuriem piešķirts AR. |
| --- | --- |

(116)

Ņemot vērā dempinga starpības aprēķinā izmantoto metodiku, valsts mēroga kaitējuma starpība, kas piemērojama visiem pārējiem ražotājiem eksportētājiem ĶTR, kuri nesadarbojās, kā arī izlasē iekļautajam ražotājam eksportētājam, uz kuru attiecas pamatregulas 18. pants, tika noteikta, izmantojot augstākās starpības, kas konstatētas diviem ražotājiem eksportētājiem, kuriem piešķirts AR.

| (117) | Uz šā pamata pagaidu izlases vidējā svērtā kaitējuma starpība un valsts mēroga kaitējuma starpības līmenis, kas izteikti procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas, ir šādi:






  Izlases vidējā svērtā kaitējuma starpība ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, bet nav iekļauti izlasē | 68,2 % |
| --- | --- | --- |
| Atlikusī kaitējuma starpība ražotājiem eksportētājiem, kas nesadarbojās, un Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co Ltd | 69,1 % |

(117)

Uz šā pamata pagaidu izlases vidējā svērtā kaitējuma starpība un valsts mēroga kaitējuma starpības līmenis, kas izteikti procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas, ir šādi:

Izlases vidējā svērtā kaitējuma starpība ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, bet nav iekļauti izlasē

68,2 %

Atlikusī kaitējuma starpība ražotājiem eksportētājiem, kas nesadarbojās, un Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co Ltd

69,1 %

2.   Pagaidu pasākumi

| (118) | Ievērojot iepriekš minēto, tiek uzskatīts, ka saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu antidempinga pagaidu pasākumi ĶTR izcelsmes importam jānosaka kā mazākais no diviem lielumiem – dempinga starpība vai kaitējuma novēršanas līmenis – saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu. |
| --- | --- |

(118)

Ievērojot iepriekš minēto, tiek uzskatīts, ka saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu antidempinga pagaidu pasākumi ĶTR izcelsmes importam jānosaka kā mazākais no diviem lielumiem – dempinga starpība vai kaitējuma novēršanas līmenis – saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu.

| (119) | Atsevišķiem uzņēmumiem noteiktās antidempinga maksājuma likmes, kas norādītas šajā regulā, noteica, pamatojoties uz pašreizējās izmeklēšanas konstatējumiem. Tāpēc tās atspoguļo izmeklēšanas gaitā konstatēto stāvokli attiecībā uz šiem uzņēmumiem. Tādējādi šīs maksājumu likmes (atšķirībā no valsts mēroga maksājuma, ko piemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem”) jāpiemēro tikai to ražojumu importam, kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā un kurus ražojuši attiecīgie uzņēmumi – minētās konkrētās juridiskās personas. Importētie ražojumi, kurus ražojis kāds cits uzņēmums, kas nav īpaši minēts šīs regulas rezolutīvajā daļā, ieskaitot ražošanas vienības, kuras ir saistītas ar īpaši minētajiem uzņēmumiem, nevar izmantot šīs likmes, un uz tiem attiecina “visiem pārējiem uzņēmumiem” piemērojamo maksājuma likmi. |
| --- | --- |

(119)

Atsevišķiem uzņēmumiem noteiktās antidempinga maksājuma likmes, kas norādītas šajā regulā, noteica, pamatojoties uz pašreizējās izmeklēšanas konstatējumiem. Tāpēc tās atspoguļo izmeklēšanas gaitā konstatēto stāvokli attiecībā uz šiem uzņēmumiem. Tādējādi šīs maksājumu likmes (atšķirībā no valsts mēroga maksājuma, ko piemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem”) jāpiemēro tikai to ražojumu importam, kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā un kurus ražojuši attiecīgie uzņēmumi – minētās konkrētās juridiskās personas. Importētie ražojumi, kurus ražojis kāds cits uzņēmums, kas nav īpaši minēts šīs regulas rezolutīvajā daļā, ieskaitot ražošanas vienības, kuras ir saistītas ar īpaši minētajiem uzņēmumiem, nevar izmantot šīs likmes, un uz tiem attiecina “visiem pārējiem uzņēmumiem” piemērojamo maksājuma likmi.

| (120) | Visas prasības piemērot uzņēmumam atsevišķas antidempinga maksājuma likmes (piemēram, pēc izmaiņām uzņēmuma nosaukumā vai jaunu ražošanas vai tirdzniecības uzņēmumu darbības sākšanas) nekavējoties jānosūta Komisijai (3), sniedzot visu attiecīgo informāciju, jo īpaši informāciju par jebkurām izmaiņām uzņēmuma darbībā saistībā ar ražošanu, pārdevumiem iekšzemes tirgū un eksportu, kas saistītas, piemēram, ar šo nosaukuma maiņu vai šīm izmaiņām ražošanas vai tirdzniecības uzņēmumos. Vajadzības gadījumā regulā tiks izdarīti attiecīgi grozījumi, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kuriem piemēro atsevišķās maksājuma likmes. |
| --- | --- |

(120)

Visas prasības piemērot uzņēmumam atsevišķas antidempinga maksājuma likmes (piemēram, pēc izmaiņām uzņēmuma nosaukumā vai jaunu ražošanas vai tirdzniecības uzņēmumu darbības sākšanas) nekavējoties jānosūta Komisijai (3), sniedzot visu attiecīgo informāciju, jo īpaši informāciju par jebkurām izmaiņām uzņēmuma darbībā saistībā ar ražošanu, pārdevumiem iekšzemes tirgū un eksportu, kas saistītas, piemēram, ar šo nosaukuma maiņu vai šīm izmaiņām ražošanas vai tirdzniecības uzņēmumos. Vajadzības gadījumā regulā tiks izdarīti attiecīgi grozījumi, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kuriem piemēro atsevišķās maksājuma likmes.

| (121) | Lai pareizi piemērotu antidempinga maksājumu, atlikusī maksājuma likme jāpiemēro ne tikai ražotājiem eksportētājiem, kuri nesadarbojās, bet arī ražotājiem, kuri izmeklēšanas periodā ražojumu neeksportēja uz Savienību. |
| --- | --- |

(121)

Lai pareizi piemērotu antidempinga maksājumu, atlikusī maksājuma likme jāpiemēro ne tikai ražotājiem eksportētājiem, kuri nesadarbojās, bet arī ražotājiem, kuri izmeklēšanas periodā ražojumu neeksportēja uz Savienību.

| (122) | Tiek noteiktas šādas dempinga un kaitējuma starpības, kā arī antidempinga pagaidu maksājumi:








  Uzņēmums | Dempinga starpība | Kaitējuma starpība | Pagaidu maksājums |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Yuyao Mingda Fiberglass Co. Ltd | 62,9 % | 69,1 % | 62,9 % |
| Grand Composite Co. Ltd un tā saistītais uzņēmums Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd | 48,4 % | 66,8 % | 48,4 % |
| Izlases vidējā svērtā starpība ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, bet nav iekļauti izlasē | 57,7 % | 68,2 % | 57,7 % |
| Atlikusī starpība ražotājiem eksportētājiem, kas nesadarbojās, un Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co Ltd | 62,9 % | 69,1 % | 62,9 % |

(122)

Tiek noteiktas šādas dempinga un kaitējuma starpības, kā arī antidempinga pagaidu maksājumi:

Uzņēmums

Dempinga starpība

Kaitējuma starpība

Pagaidu maksājums

Yuyao Mingda Fiberglass Co. Ltd

62,9 %

69,1 %

62,9 %

Grand Composite Co. Ltd un tā saistītais uzņēmums Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd

48,4 %

66,8 %

48,4 %

Izlases vidējā svērtā starpība ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, bet nav iekļauti izlasē

57,7 %

68,2 %

57,7 %

Atlikusī starpība ražotājiem eksportētājiem, kas nesadarbojās, un Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co Ltd

62,9 %

69,1 %

62,9 %

H.   INFORMĀCIJAS IZPAUŠANA

| (123) | Iepriekš minētie provizoriskie konstatējumi tiks darīti zināmi visām ieinteresētajām personām, un tās tiks aicinātas rakstiski paust viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. To piezīmes tiks analizētas un ņemtas vērā (ja tās būs pamatotas) pirms galīgo lēmumu pieņemšanas. Turklāt ir jāmin, ka šīs regulas vajadzībām izdarītie konstatējumi attiecībā uz antidempinga maksājumu piemērošanu ir provizoriski un tos var pārskatīt, lai izdarītu galīgus konstatējumus, |
| --- | --- |

(123)

Iepriekš minētie provizoriskie konstatējumi tiks darīti zināmi visām ieinteresētajām personām, un tās tiks aicinātas rakstiski paust viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. To piezīmes tiks analizētas un ņemtas vērā (ja tās būs pamatotas) pirms galīgo lēmumu pieņemšanas. Turklāt ir jāmin, ka šīs regulas vajadzībām izdarītie konstatējumi attiecībā uz antidempinga maksājumu piemērošanu ir provizoriski un tos var pārskatīt, lai izdarītu galīgus konstatējumus,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Ar šo piemēro antidempinga pagaidu maksājumu tādu stikla šķiedras sieta audumu importam, kam gan garumā, gan platumā sieta acs izmērs ir lielāks par 1,8 mm un kas sver vairāk nekā 35 g/m2; šos audumus pašlaik klasificē ar KN kodiem ex 7019 40 00, ex 7019 51 00, ex 7019 59 00, ex 7019 90 91 un ex 7019 90 99 (TARIC kodi 7019400011, 7019400021, 7019400050, 7019510010, 7019590010, 7019909110 un 7019909950), un to izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā.

2.   Antidempinga pagaidu maksājuma likme, kas piemērojama tāda 1. punktā aprakstītā ražojuma neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, ko izgatavo turpmāk minētie uzņēmumi, ir šāda:

| Uzņēmums | Maksājums (%) | TARIC papildu kods |
| --- | --- | --- |
| Yuyao Mingda Fiberglass Co. Ltd | 62,9 | B006 |
| Grand Composite Co. Ltd un tā saistītais uzņēmums Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd | 48,4 | B007 |
| I pielikumā uzskaitītie uzņēmumi | 57,7 | B008 |
| Visi pārējie uzņēmumi | 62,9 | B999 |

Uzņēmums

Maksājums (%)

TARIC papildu kods

Yuyao Mingda Fiberglass Co. Ltd

62,9

B006

Grand Composite Co. Ltd un tā saistītais uzņēmums Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd

48,4

B007

I pielikumā uzskaitītie uzņēmumi

57,7

B008

Visi pārējie uzņēmumi

62,9

B999

3.   Šā panta 2. punktā minētajiem uzņēmumiem noteikto individuālo maksājumu likmi piemēro, ja dalībvalstu muitas dienestiem tiek uzrādīts derīgs faktūrrēķins, kas atbilst II pielikumā izklāstītajām prasībām. Ja šāds faktūrrēķins netiek uzrādīts, piemēro visiem pārējiem uzņēmumiem noteikto maksājuma likmi.

4.   Par 1. punktā norādītā ražojuma laišanu brīvā apgrozībā Savienībā maksā drošības naudu, kas ir vienāda ar pagaidu maksājuma summu.

5.   Piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem, ja nav noteikts citādi.

2. pants

1.   Neskarot Regulas (EK) Nr. 1225/2009 20. pantu, ieinteresētās personas viena mēneša laikā pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas var pieprasīt, lai tām darītu zināmus būtiskos faktus un apsvērumus, uz kuru pamata pieņemta šī regula, kā arī tās var rakstveidā paziņot savu viedokli un lūgt mutvārdu uzklausīšanu Komisijā.

2.   Atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1225/2009 21. panta 4. punktam attiecīgās personas viena mēneša laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas var sniegt piezīmes par šīs regulas piemērošanu.

3. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 16. februārī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

1

(2)  OV C 131, 20.5.2010., 6. lpp.

2

(3)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, 1049 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË.

3

European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, 1049 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË

---

I PIELIKUMS

Ķīnas ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, bet nav iekļauti izlasē (TARIC papildu kods B008)

| — | Jiangxi Dahua Fiberglass Group Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Jiangxi Dahua Fiberglass Group Co., Ltd

| — | Lanxi Jialu Fiberglass Net Industry Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Lanxi Jialu Fiberglass Net Industry Co., Ltd

| — | Cixi Oulong Fiberglass Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Cixi Oulong Fiberglass Co., Ltd

| — | Yuyao Feitian Fiberglass Co. |
| --- | --- |

—

Yuyao Feitian Fiberglass Co.

| — | Jiangsu Tianyu Fibre Co Ltd |
| --- | --- |

—

Jiangsu Tianyu Fibre Co Ltd

| — | Jia Xin Jinwei Fiber Glass Products Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Jia Xin Jinwei Fiber Glass Products Co., Ltd

| — | Jiangsu Jiuding New Material Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Jiangsu Jiuding New Material Co., Ltd

| — | Changshu Jiangnan Glass Fiber Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Changshu Jiangnan Glass Fiber Co., Ltd.

| — | Shandong Shenghao Fiber Glass Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Shandong Shenghao Fiber Glass Co., Ltd

| — | Yuyao Yuanda Fiberglass Mesh Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Yuyao Yuanda Fiberglass Mesh Co., Ltd

| — | Ningbo Kingsun Imp & Exp Co Ltd |
| --- | --- |

—

Ningbo Kingsun Imp & Exp Co Ltd

| — | Ningbo Integrated Plasticizing Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Ningbo Integrated Plasticizing Co., Ltd

| — | Nankang Luobian Glass Fibre Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Nankang Luobian Glass Fibre Co., Ltd

| — | Changshu Dongyu Insulated Compound Materials Co. Ltd |
| --- | --- |

—

Changshu Dongyu Insulated Compound Materials Co. Ltd

---

II PIELIKUMS

Šīs regulas 1. panta 3. punktā minētajā derīgajā faktūrrēķinā jābūt izrakstītāja uzņēmuma pārstāvja parakstītai deklarācijai šādā formā:

| 1) | faktūrrēķina izrakstītāja uzņēmuma pārstāvja vārds, uzvārds un amats; |
| --- | --- |

1)

faktūrrēķina izrakstītāja uzņēmuma pārstāvja vārds, uzvārds un amats;

| 2) | šāda deklarācija:
  “Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka šajā rēķinā norādītos stikla šķiedras sieta audumus (apjoms), ko pārdod eksportam uz Eiropas Savienību, ir ražojis uzņēmums (uzņēmuma nosaukums un juridiskā adrese) (TARIC papildu kods) (attiecīgajā valstī). Apliecinu, ka šajā faktūrrēķinā sniegtās ziņas ir pilnīgas un pareizas.
  Datums un paraksts”. |
| --- | --- |

2)

šāda deklarācija:

“Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka šajā rēķinā norādītos stikla šķiedras sieta audumus (apjoms), ko pārdod eksportam uz Eiropas Savienību, ir ražojis uzņēmums (uzņēmuma nosaukums un juridiskā adrese) (TARIC papildu kods) (attiecīgajā valstī). Apliecinu, ka šajā faktūrrēķinā sniegtās ziņas ir pilnīgas un pareizas.

Datums un paraksts”.

---

| 17.2.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 43/26 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 43/26

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 139/2011

(2011. gada 16. februāris),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 1580/2007, ar ko nosaka Regulu (EK) Nr. 2200/96, (EK) Nr. 2201/96 un (EK) Nr. 1182/2007 īstenošanas noteikumus augļu un dārzeņu nozarē (2), un jo īpaši tās 138. panta 1. punktu,

tā kā:

Regulā (EK) Nr. 1580/2007, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XV pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 1580/2007 138. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2011. gada 17. februārī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 16. februārī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 350, 31.12.2007., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | IL | 120,5 |
| JO | 87,5 |
| MA | 64,8 |
| TN | 102,0 |
| TR | 99,5 |
| ZZ | 94,9 |
| 0707 00 05 | JO | 204,2 |
| MK | 171,4 |
| TR | 181,4 |
| ZZ | 185,7 |
| 0709 90 70 | MA | 46,6 |
| TR | 112,9 |
| ZZ | 79,8 |
| 0805 10 20 | EG | 58,7 |
| IL | 65,6 |
| MA | 56,3 |
| TN | 55,4 |
| TR | 71,0 |
| ZZ | 61,4 |
| 0805 20 10 | IL | 147,7 |
| MA | 87,3 |
| TR | 79,6 |
| ZZ | 104,9 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 66,4 |
| IL | 118,8 |
| JM | 80,9 |
| MA | 115,0 |
| TR | 59,8 |
| ZZ | 88,2 |
| 0805 50 10 | EG | 62,1 |
| MA | 49,3 |
| TR | 50,8 |
| ZZ | 54,1 |
| 0808 10 80 | CA | 91,1 |
| CL | 54,0 |
| CM | 52,0 |
| CN | 72,6 |
| MK | 51,2 |
| US | 128,0 |
| ZZ | 74,8 |
| 0808 20 50 | AR | 130,7 |
| CL | 60,7 |
| CN | 71,5 |
| US | 113,1 |
| ZA | 104,9 |
| ZZ | 96,2 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

IL

120,5

JO

87,5

MA

64,8

TN

102,0

TR

99,5

ZZ

94,9

0707 00 05

JO

204,2

MK

171,4

TR

181,4

ZZ

185,7

0709 90 70

MA

46,6

TR

112,9

ZZ

79,8

0805 10 20

EG

58,7

IL

65,6

MA

56,3

TN

55,4

TR

71,0

ZZ

61,4

0805 20 10

IL

147,7

MA

87,3

TR

79,6

ZZ

104,9

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

66,4

IL

118,8

JM

80,9

MA

115,0

TR

59,8

ZZ

88,2

0805 50 10

EG

62,1

MA

49,3

TR

50,8

ZZ

54,1

0808 10 80

CA

91,1

CL

54,0

CM

52,0

CN

72,6

MK

51,2

US

128,0

ZZ

74,8

0808 20 50

AR

130,7

CL

60,7

CN

71,5

US

113,1

ZA

104,9

ZZ

96,2

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 17.2.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 43/28 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 43/28

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 140/2011

(2011. gada 16. februāris),

ar ko atsauc importa licenču pieteikumu pieņemšanas apturēšanu cukura produktiem atbilstīgi dažām tarifu kvotām

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2009. gada 25. septembra Regulu (EK) Nr. 891/2009, ar ko atver dažas Kopienas tarifu kvotas cukura nozarē un paredz to pārvaldību (2), un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 891/2009 importa licenču pieteikumu pieņemšana attiecībā uz kārtas numuru 09.4320 tika apturēta no 2010. gada 28. septembra ar Komisijas 2010. gada 27. septembra Regulu (ES) Nr. 854/2010, ar ko nosaka piešķīruma koeficientus, lai izdotu importa licences, par kurām pieteikumi iesniegti no 2010. gada 8. līdz 14. septembrim un kuras paredzētas cukura produktu importam saskaņā ar dažām tarifa kvotām, un ar ko aptur šādu licenču pieteikumu pieņemšanu (3). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 891/2009 importa licenču pieteikumu pieņemšana attiecībā uz kārtas numuru 09.4320 tika apturēta no 2010. gada 28. septembra ar Komisijas 2010. gada 27. septembra Regulu (ES) Nr. 854/2010, ar ko nosaka piešķīruma koeficientus, lai izdotu importa licences, par kurām pieteikumi iesniegti no 2010. gada 8. līdz 14. septembrim un kuras paredzētas cukura produktu importam saskaņā ar dažām tarifa kvotām, un ar ko aptur šādu licenču pieteikumu pieņemšanu (3).

| (2) | Atbilstīgi paziņojumiem par neizmantotu un/vai daļēji izmantotu licenču daudzumu ir pieejamas licences ar šo kārtas numuru. Tādēļ pieteikumu pieņemšanas apturēšana ir jāatsauc, |
| --- | --- |

(2)

Atbilstīgi paziņojumiem par neizmantotu un/vai daļēji izmantotu licenču daudzumu ir pieejamas licences ar šo kārtas numuru. Tādēļ pieteikumu pieņemšanas apturēšana ir jāatsauc,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulā (EK) Nr. 854/2010 paredzētā importa licenču pieteikumu pieņemšanas apturēšana, kas ir spēkā no 2010. gada 28. septembra, attiecībā uz kārtas numuru 09.4320 tiek atsaukta.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad tā publicēta Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 16. februārī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 254, 26.9.2009., 82. lpp.

2

(3)  OV L 253, 28.9.2010., 52. lpp.

3

---

| 17.2.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 43/29 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 43/29

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 141/2011

(2011. gada 16. februāris),

ar ko groza ar Regulu (ES) Nr. 867/2010 2010./11. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus dažiem cukura nozares produktiem

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2006. gada 30. jūnija Regulu (EK) Nr. 951/2006, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā īstenot Padomes Regulu (EK) Nr. 318/2006 saistībā ar tirdzniecību ar trešām valstīm cukura nozarē (2), un jo īpaši tās 36. panta 2. punkta otrās daļas otro teikumu,

tā kā:

| (1) | Reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas 2010./11. tirdzniecības gadā piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un dažu veidu sīrupam, tika noteikti ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 867/2010 (3). Šajās cenās un nodokļos jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 134/2011 (4). |
| --- | --- |

(1)

Reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas 2010./11. tirdzniecības gadā piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un dažu veidu sīrupam, tika noteikti ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 867/2010 (3). Šajās cenās un nodokļos jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 134/2011 (4).

| (2) | Saskaņā ar datiem, kas patlaban ir Komisijas rīcībā, minētās summas ir jāgroza atbilstīgi Regulā (EK) Nr. 951/2006 paredzētajiem noteikumiem un kārtībai, |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar datiem, kas patlaban ir Komisijas rīcībā, minētās summas ir jāgroza atbilstīgi Regulā (EK) Nr. 951/2006 paredzētajiem noteikumiem un kārtībai,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar Regulu (EK) Nr. 951/2006 2010./11. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas piemērojami Regulas (ES) Nr. 867/2010 36. pantā minētajiem produktiem, tiek grozīti un ir sniegti šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2011. gada 17. februārī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 16. februārī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 178, 1.7.2006., 24. lpp.

2

(3)  OV L 259, 1.10.2010., 3. lpp.

3

(4)  OV L 41, 15.2.2011., 6. lpp.

4

---

PIELIKUMS

Grozītās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas no 2011. gada 17. februāra piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un produktiem ar KN kodu 1702 90 95

| (EUR) |
| --- |
| KN kods | Reprezentatīvā cena par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem | Papildu ievedmuitas nodoklis par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem |
| 1701 11 10 (1) | 57,94 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 57,94 | 0,00 |
| 1701 12 10 (1) | 57,94 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 57,94 | 0,00 |
| 1701 91 00 (2) | 53,69 | 1,36 |
| 1701 99 10 (2) | 53,69 | 0,00 |
| 1701 99 90 (2) | 53,69 | 0,00 |
| 1702 90 95 (3) | 0,54 | 0,20 |

(EUR)

KN kods

Reprezentatīvā cena par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem

Papildu ievedmuitas nodoklis par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem

1701 11 10 (1)

57,94

0,00

1701 11 90 (1)

57,94

0,00

1701 12 10 (1)

57,94

0,00

1701 12 90 (1)

57,94

0,00

1701 91 00 (2)

53,69

1,36

1701 99 10 (2)

53,69

0,00

1701 99 90 (2)

53,69

0,00

1702 90 95 (3)

0,54

0,20

---

(1)  Standarta kvalitātei, kas noteikta Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 IV pielikuma III punktā.

(2)  Standarta kvalitātei, kas noteikta Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 IV pielikuma II punktā.

(3)  Aprēķins uz 1 % saharozes satura.

---

LĒMUMI

| 17.2.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 43/31 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 43/31

---

PADOMES LĒMUMS 2011/106/KĀDP

(2011. gada 15. februāris),

ar kuru pielāgo un pagarina to pasākumu piemērošanas laikposmu, kas paredzēti Lēmumā 2002/148/EK, ar kuru noslēdz konsultācijas ar Zimbabvi saskaņā ar ĀKK un EK Partnerattiecību nolīguma 96. pantu

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 217. pantu,

ņemot vērā Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas parakstīts Kotonū 2000. gada 23. jūnijā (1) un grozīts Vagadugu, Burkinafaso 2010. gada 23. jūnijā (2) (turpmāk “ĀKK un ES Partnerattiecību nolīgums”), un jo īpaši tā 96. pantu,

ņemot vērā Iekšējo nolīgumu starp Padomē sanākušajiem dalībvalstu valdību pārstāvjiem par pasākumiem, kas jāveic, un procedūrām, kas jāievēro, īstenojot ĀKK un EK Partnerattiecību nolīgumu (3), un jo īpaši tā 3. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Ar Lēmumu 2002/148/EK (4) tika noslēgtas konsultācijas ar Zimbabves Republiku saskaņā ar ĀAK un ES Partnerattiecību nolīguma 96. panta 2. punkta c) apakšpunktu un tika veikti atbilstīgi pasākumi, kas precizēti minētā lēmuma pielikumā. |
| --- | --- |

(1)

Ar Lēmumu 2002/148/EK (4) tika noslēgtas konsultācijas ar Zimbabves Republiku saskaņā ar ĀAK un ES Partnerattiecību nolīguma 96. panta 2. punkta c) apakšpunktu un tika veikti atbilstīgi pasākumi, kas precizēti minētā lēmuma pielikumā.

| (2) | Ievērojot Padomes Lēmumu 2010/97/KĀDP (5), pielāgoja Lēmuma 2002/148/EK pielikumā minētos pasākumus, un to piemērošanas laikposmu pagarināja par 12 mēnešiem – līdz 2011. gada 20. februārim. |
| --- | --- |

(2)

Ievērojot Padomes Lēmumu 2010/97/KĀDP (5), pielāgoja Lēmuma 2002/148/EK pielikumā minētos pasākumus, un to piemērošanas laikposmu pagarināja par 12 mēnešiem – līdz 2011. gada 20. februārim.

| (3) | Nacionālās vienotības valdības (NVV) izveide Zimbabvē tika atzīta par iespēju atjaunot Eiropas Savienības un Zimbabves konstruktīvas attiecības un iespēju atbalstīt Zimbabves reformu programmas īstenošanu. |
| --- | --- |

(3)

Nacionālās vienotības valdības (NVV) izveide Zimbabvē tika atzīta par iespēju atjaunot Eiropas Savienības un Zimbabves konstruktīvas attiecības un iespēju atbalstīt Zimbabves reformu programmas īstenošanu.

| (4) | Tomēr šos centienus joprojām kavē gan nesenā politiskā attīstība un tas, ka nav izstrādāts saskaņots ceļvedis vēlēšanām, gan arī tas, ka NVV nav guvusi panākumus konkrētu būtisku ĀKK un ES Partnerattiecību nolīguma elementu īstenošanā, ko NVV bija apņēmusies saskaņā ar Vispārējo politisko nolīgumu (VPN). |
| --- | --- |

(4)

Tomēr šos centienus joprojām kavē gan nesenā politiskā attīstība un tas, ka nav izstrādāts saskaņots ceļvedis vēlēšanām, gan arī tas, ka NVV nav guvusi panākumus konkrētu būtisku ĀKK un ES Partnerattiecību nolīguma elementu īstenošanā, ko NVV bija apņēmusies saskaņā ar Vispārējo politisko nolīgumu (VPN).

| (5) | Tāpēc Lēmumā 2002/148/EK minēto pasākumu piemērošanas laikposms būtu jāpagarina. Pasākumi būtu pastāvīgi jāpārskata, ņemot vērā konkrētu progresu uz vietas, |
| --- | --- |

(5)

Tāpēc Lēmumā 2002/148/EK minēto pasākumu piemērošanas laikposms būtu jāpagarina. Pasākumi būtu pastāvīgi jāpārskata, ņemot vērā konkrētu progresu uz vietas,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Pasākumus, kas minēti vēstulē, kura pievienota šim lēmumam, ar šo pagarina kā atbilstīgus pasākumus ĀKK un ES Partnerattiecību nolīguma 96. panta 2. punkta c) apakšpunkta nozīmē.

Šos pasākumus piemēro līdz 2012. gada 20. februārim. Tos pastāvīgi pārskata.

2. pants

Vēstule, kas pievienota šim lēmumam, ir adresēta Zimbabves prezidentam Mugabe, un vēstules kopijas ir nosūtītas premjerministram Tsvangirai un premjerministra vietniekam Mutambara.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

4. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2011. gada 15. februārī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

MATOLCSY Gy.

---

(1)  OV L 317, 15.12.2000., 3. lpp.

1

(2)  OV L 287, 4.11.2010., 3. lpp.

2

(3)  OV L 317, 15.12.2000., 376. lpp.

3

(4)  OV L 50, 21.2.2002., 64. lpp.

4

(5)  OV L 44, 16.2.2010., 20. lpp.

5

---

PIELIKUMS

VĒSTULE ZIMBABVES PREZIDENTAM

Eiropas Savienība piešķir lielu nozīmi ĀKK un ES Partnerattiecību nolīguma 9. panta noteikumiem. Mūsu attiecību pamatā ir cilvēktiesību ievērošana, demokrātiskas institūcijas un tiesiskums kā minētā nolīguma būtiski elementi.

Ar 2002. gada 19. februāra vēstuli Eiropas Savienība Jūs informēja par tās lēmumu noslēgt konsultācijas, kuras notika saskaņā ar ĀKK un ES Partnerattiecību nolīguma 96. pantu, un veikt atbilstīgus pasākumus minētā nolīguma 96. panta 2. punkta c) apakšpunkta nozīmē.

Ar 2010. gada 15. februāra vēstuli Eiropas Savienība informēja Jūs par tās lēmumu neatcelt atbilstīgos pasākumus un pagarināt to piemērošanas laikposmu līdz 2011. gada 20. februārim.

Eiropas Savienība atzinīgi novērtē panākumus, kas kopš Nacionālās vienotības valdības (NVV) izveides 2009. gadā ir gūti uz Vispārējā politiskā nolīguma (VPN) pamata. Eiropas Savienība atkārtoti uzsver lielo nozīmi, ko tā saista ar politisko dialogu, kurš paredzēts ĀKK un ES Partnerattiecību nolīguma 8. pantā un oficiāli sākts pēc Zimbabves valdības lūguma ES un Zimbabves ministru trīspusējās tikšanās laikā Briselē 2009. gada 18. un 19. jūnijā. Pēdējā ministru sanāksmē, kas notika 2010. gada 2. jūlijā, visas partijas aptveroša Zimbabves delegācija, kuru vadīja ministrs Mangoma, iesniedza VPN saistību plāna atjauninātu versiju. Eiropas Savienība pieņēma zināšanai panākumus, kas līdz šim gūti VPN īstenošanā, un ar 2010. gada 29. septembra vēstuli informēja Zimbabves valdību par 10. EAF līdzekļu orientējošo sadalījumu (pēc 96. pantā paredzēto pasākumu atcelšanas un Valsts stratēģijas dokumenta parakstīšanas būtu pieejami EUR 130 miljoni). ES joprojām ir apņēmības pilna turpināt padziļināt 8. panta politisko dialogu.

Eiropas Savienība atbalsta pašreizējos NVV centienus īstenot VPN un atzinīgi vērtē panākumus, kas gūti ekonomikas stabilizēšanā un sociālo pamatpakalpojumu atjaunošanā. Tomēr Eiropas Savienība pauž nožēlu par to, ka nav gūti panākumi, īstenojot svarīgas VPN politiskas vienošanās.

Eiropas Savienība iedrošina visas NVV puses turpināt atbalstīt VPN noteikto demokrātisko reformu īstenošanu. Eiropas Savienība uzskata par ļoti nozīmīgu to, ka šajā jomā tiek gūti panākumi, piemēram, visu NVV pušu vienošanās par konkrētiem pasākumiem, lai nodrošinātu apstākļus mierīgu un ticamu vēlēšanu rīkošanai.

Šajā sakarībā Eiropas Savienība atzinīgi vērtē intensīvo reģionālo diplomātiju un Dienvidāfrikas attīstības kopienas (SADC) un tās dalībvalstu centienus radīt atbilstīgu vidi vēlēšanām.

Ņemot vērā iepriekšminēto, Eiropas Savienība nolēma pagarināt Padomes Lēmumā 2002/148/EK izklāstīto un Padomes Lēmumā 2010/97/KĀDP pielāgoto attiecīgo pasākumu termiņu līdz 2012. gada 20. februārim. Eiropas Savienība vēlas apliecināt Zimbabvei vēlmi turpināt sarunas un jebkurā laikā pārskatīt ierobežojumus attīstības sadarbībai. Cerams, ka tiks sasniegts konkrēts progress uz vietas, lai varētu atsākt pilnīgu sadarbību. Šajā sakarībā Eiropas Savienība cieši sekos līdzi Zimbabves valdības veiktajiem pasākumiem ar mērķi nodrošināt ticamas vēlēšanas.

Ar cieņu,

Eiropas Savienības vārdā –

---

| 17.2.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 43/33 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 43/33

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2011. gada 10. februāris),

ar kuru groza Lēmumu 2007/756/EK, ar ko pieņem valsts ritekļu reģistru kopīgās specifikācijas

(izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 665)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2011/107/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 17. jūnija Direktīvu 2008/57/EK par dzelzceļa sistēmas savstarpēju izmantojamību Kopienā (1) un jo īpaši tās 33. pantu,

tā kā:

| (1) | Komisijas 2007. gada 9. novembra Lēmuma 2007/756/EK, ar ko pieņem Direktīvas 96/48/EK un Direktīvas 2001/16/EK 14. panta 4. un 5. punktā paredzētās valsts ritekļu reģistru kopīgās specifikācijas (2), pielikuma 2.2. iedaļa apraksta Eiropas kopējās valsts ritekļu reģistru (VRR) arhitektūras īstenošanu un paredz atjaunināt lēmumu, ja nepieciešams, pēc izmēģinājuma projekta novērtēšanas, ko veic Eiropas Dzelzceļa aģentūra. Turklāt tajā paredzēts lēmums savienot valsts ritekļu reģistrus ar centrālo ritekļu virtuālo reģistru (RVR). Eiropas Dzelzceļa aģentūra ir īstenojusi un novērtējusi izmēģinājuma projektu. Tā 2010. gada 26. martā iesniedza Komisijai rekomendāciju ERA/REC/01-2010/INT, kurā ierosina atjaunināt Lēmuma 2007/756/EK pielikumu. Tāpēc jāgroza Lēmums 2007/756/EK. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas 2007. gada 9. novembra Lēmuma 2007/756/EK, ar ko pieņem Direktīvas 96/48/EK un Direktīvas 2001/16/EK 14. panta 4. un 5. punktā paredzētās valsts ritekļu reģistru kopīgās specifikācijas (2), pielikuma 2.2. iedaļa apraksta Eiropas kopējās valsts ritekļu reģistru (VRR) arhitektūras īstenošanu un paredz atjaunināt lēmumu, ja nepieciešams, pēc izmēģinājuma projekta novērtēšanas, ko veic Eiropas Dzelzceļa aģentūra. Turklāt tajā paredzēts lēmums savienot valsts ritekļu reģistrus ar centrālo ritekļu virtuālo reģistru (RVR). Eiropas Dzelzceļa aģentūra ir īstenojusi un novērtējusi izmēģinājuma projektu. Tā 2010. gada 26. martā iesniedza Komisijai rekomendāciju ERA/REC/01-2010/INT, kurā ierosina atjaunināt Lēmuma 2007/756/EK pielikumu. Tāpēc jāgroza Lēmums 2007/756/EK.

| (2) | Direktīvas 2008/57/EK 33. panta 2. punktā paredzēts, ka VRR cita starpā jāietver obligātā informācija ritekļa īpašnieka un par tehnisko apkopi atbildīgās struktūras identifikācijai.Tāpēc ir vajadzīgs pārejas periods, lai pielāgotu nestandarta VRR tā, lai tajos būtu iekļauta 9.2. aile “Numurs komercreģistrā”, un atjauninātu informāciju par īpašnieku un struktūru, kas atbild par VRR jau reģistrēto ritekļu tehnisko apkopi. |
| --- | --- |

(2)

Direktīvas 2008/57/EK 33. panta 2. punktā paredzēts, ka VRR cita starpā jāietver obligātā informācija ritekļa īpašnieka un par tehnisko apkopi atbildīgās struktūras identifikācijai.Tāpēc ir vajadzīgs pārejas periods, lai pielāgotu nestandarta VRR tā, lai tajos būtu iekļauta 9.2. aile “Numurs komercreģistrā”, un atjauninātu informāciju par īpašnieku un struktūru, kas atbild par VRR jau reģistrēto ritekļu tehnisko apkopi.

| (3) | Pārejas periods Lēmuma 2007/756/EK pielikuma 4.3. iedaļā raksturotajiem esošajiem ritekļiem ir beidzies vai beidzas. Iepriekšējai reģistrācijas struktūrai, kas bija atbildīga par ritekļu reģistrāciju, visa vajadzīgā informācija bija jānodod saskaņā ar līgumu starp sevi un reģistrācijas iestādi, kas nozīmēta saskaņā ar Lēmuma 2007/756/EK 4. pantu. Šī informācija bija jānodod līdz 2008. gada 9. novembrim. Katras dalībvalsts reģistrācijas iestādei līdz 2009. gada 9. novembrim savā VRR bija jāieraksta ritekļi, ko izmanto starptautiskajā satiksmē. Katras dalībvalsts reģistrācijas iestādei līdz 2010. gada 9. novembrim savā VRR bija jāieraksta ritekļi, ko izmanto iekšzemes satiksmē. |
| --- | --- |

(3)

Pārejas periods Lēmuma 2007/756/EK pielikuma 4.3. iedaļā raksturotajiem esošajiem ritekļiem ir beidzies vai beidzas. Iepriekšējai reģistrācijas struktūrai, kas bija atbildīga par ritekļu reģistrāciju, visa vajadzīgā informācija bija jānodod saskaņā ar līgumu starp sevi un reģistrācijas iestādi, kas nozīmēta saskaņā ar Lēmuma 2007/756/EK 4. pantu. Šī informācija bija jānodod līdz 2008. gada 9. novembrim. Katras dalībvalsts reģistrācijas iestādei līdz 2009. gada 9. novembrim savā VRR bija jāieraksta ritekļi, ko izmanto starptautiskajā satiksmē. Katras dalībvalsts reģistrācijas iestādei līdz 2010. gada 9. novembrim savā VRR bija jāieraksta ritekļi, ko izmanto iekšzemes satiksmē.

| (4) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kas izveidota ar Direktīvas 2008/57/EK 29. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

(4)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kas izveidota ar Direktīvas 2008/57/EK 29. panta 1. punktu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmuma 2007/756/EK pielikumu aizstāj ar šā lēmuma pielikumu.

2. pants

1.   Eiropas Dzelzceļa aģentūra līdz 2011. gada 30. jūnijam pielāgo instalācijas failus un dokumentus, ko izmanto standarta valsts ritekļu reģistra (SVRR) izveidošanai, translēšanas programmu un ritekļu virtuālo reģistru, lai pievienotu informāciju par atļaujām nodot ekspluatācijā, kas piešķirtas citās dalībvalstīs (2., 6., 12. un 13. lauks).

2.   Eiropas Dzelzceļa aģentūra līdz 2011. gada 30. jūnijam publicē norādījumus par ES kopējās VRR arhitektūras piemērošanu.

3. pants

1.   Dalībvalstis līdz 2011. gada 31. decembrim pielāgo savus valsts ritekļu reģistrus, iekļaujot tajos informāciju par atļaujām nodot ekspluatācijā, kas piešķirtas citās dalībvalstīs (2., 6., 12. un 13. lauks, norādīts pielikumā), un, ja tās izmanto nestandarta valsts ritekļu reģistru, iekļaujot 9.2. aili “Numurs komercreģistrā”, kas norādīta pielikumā saskaņā ar instalācijas failiem, kuri minēti 2. pantā.

2.   Dalībvalstis nodrošina, ka attiecībā uz ritekļiem, kas reģistrēti, pirms stājas spēkā šis lēmums, par tehnisko apkopi atbildīgās struktūras numurs komercreģistrā ir reģistrēts valsts ritekļu reģistrā līdz 2011. gada 31. decembrim.

4. pants

Dalībvalstis līdz 2011. gada 31. decembrim nodrošina, ka to valsts ritekļu reģistrs tiek savienots ar ritekļu virtuālo reģistru.

5. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2011. gada 10. februārī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja vietnieks

Siim KALLAS

---

(1)  OV L 191, 18.7.2008., 1. lpp.

1

(2)  OV L 305, 23.11.2007., 30. lpp.

2

---

PIELIKUMS

PIELIKUMS

1.   DATI

Valsts ritekļu reģistra (turpmāk tekstā “VRR”) datu formāts ir šāds.

Lauku numerācija atbilst kārtībai, kāda ierosināta reģistrācijas standartveidlapā, kas sniegta 4. papildinājumā.

Papildus tam var pievienot lauku(-us), piemēram, piezīmēm vai izmeklēšanā esošu ritekļu norādīšanai (sk. 3.4. iedaļu) utt.

| 1. | Ritekļa Eiropas numurs | Obligāts |
| --- | --- | --- |
| Saturs | Ciparu identifikācijas kods, kā tas noteikts savstarpējas izmantojamības tehniskajā specifikācijā (SITS) “Satiksmes nodrošināšana un vadība” (turpmāk tekstā – “SNV SITS”), P pielikumā (1) | |
| Formāts | 1.1. | Numurs |

1.

Ritekļa Eiropas numurs

Obligāts

Saturs

Ciparu identifikācijas kods, kā tas noteikts savstarpējas izmantojamības tehniskajā specifikācijā (SITS) “Satiksmes nodrošināšana un vadība” (turpmāk tekstā – “SNV SITS”), P pielikumā (1)

Formāts

1.1.

Numurs

12 cipari

| 1.2. | Iepriekšējais numurs (attiecībā uz ritekļiem, kuriem mainīts numurs) |
| --- | --- |

1.2.

Iepriekšējais numurs (attiecībā uz ritekļiem, kuriem mainīts numurs)

2.

Dalībvalsts un VDI

Obligāts

Saturs

Atsauce uz dalībvalsti, kur riteklis reģistrēts, un VDI, kas atļāvusi ritekļa nodošanu ekspluatācijā

Formāts

| 2.1. | Dalībvalsts ciparu kods, kā tas noteikts SNV SITS P pielikumā |
| --- | --- |

2.1.

Dalībvalsts ciparu kods, kā tas noteikts SNV SITS P pielikumā

2 ciparu kods

| 2.2. | VDI nosaukums |
| --- | --- |

2.2.

VDI nosaukums

Teksts

3.

Ražošanas gads

Obligāts

Saturs

Gads, kurā riteklis izvests no rūpnīcas

Formāts

| 3. | Ražošanas gads |
| --- | --- |

3.

Ražošanas gads

GGGG

4.

EK atsauce

Obligāts (ja pieejams)

Saturs

Atsauce uz “EK” verificēšanas deklarāciju un izsniedzēju iestādi (pieteikuma iesniedzēju)

Formāts

| 4.1. | Deklarācijas datums |
| --- | --- |

4.1.

Deklarācijas datums

Datums

| 4.2. | EK atsauce |
| --- | --- |

4.2.

EK atsauce

Teksts

| 4.3. | Izdevējas iestādes (pieteikuma iesniedzēja) nosaukums |
| --- | --- |

4.3.

Izdevējas iestādes (pieteikuma iesniedzēja) nosaukums

Teksts

| 4.4. | Numurs komercreģistrā |
| --- | --- |

4.4.

Numurs komercreģistrā

Teksts

| 4.5. | Struktūras adrese: iela un numurs |
| --- | --- |

4.5.

Struktūras adrese: iela un numurs

Teksts

| 4.6. | Pilsēta |
| --- | --- |

4.6.

Pilsēta

Teksts

| 4.7. | Valsts kods |
| --- | --- |

4.7.

Valsts kods

ISO (sk. 2. papildinājumu)

| 4.8. | Pasta indekss |
| --- | --- |

4.8.

Pasta indekss

Burtciparu kods

5.

Atsauce uz Eiropas apstiprināto ritekļu tipu reģistru (ERATV)

Obligāts (2)

Saturs

Atsauce, kas dod iespēju no ERATV
   (3) iegūt attiecīgos tehniskos datus. Atsauce ir obligāta, ja tips ir definēts ERATV

Formāts

| 5. | Atsauce, kas dod iespēju no ERATV iegūt attiecīgos tehniskos datus |
| --- | --- |

5.

Atsauce, kas dod iespēju no ERATV iegūt attiecīgos tehniskos datus

Burtciparu kods

5.a

Sērija

Neobligāts

Saturs

Sērijas identifikācija, ja riteklis ir daļa no sērijas

| 5.a | Sērija |
| --- | --- |

5.a

Sērija

Teksts

6.

Ierobežojumi

Obligāts

Saturs

Ritekļa izmantošanas ierobežojumi

Formāts

| 6.1. | Kodēti ierobežojumi
  (sk. 1. papildinājumu) |
| --- | --- |

6.1.

Kodēti ierobežojumi

(sk. 1. papildinājumu)

Kods

| 6.2 | Nekodēti ierobežojumi |
| --- | --- |

6.2

Nekodēti ierobežojumi

Teksts

7.

Īpašnieks

Obligāts

Saturs

Ritekļa īpašnieka identifikācijas dati

Formāts

| 7.1. | Struktūras nosaukums |
| --- | --- |

7.1.

Struktūras nosaukums

Teksts

| 7.2. | Numurs komercreģistrā |
| --- | --- |

7.2.

Numurs komercreģistrā

Teksts

| 7.3. | Struktūras adrese: iela un numurs |
| --- | --- |

7.3.

Struktūras adrese: iela un numurs

Teksts

| 7.4. | Pilsēta |
| --- | --- |

7.4.

Pilsēta

Teksts

| 7.5. | Valsts kods |
| --- | --- |

7.5.

Valsts kods

ISO (sk. 2. papildinājumu)

| 7.6. | Pasta indekss |
| --- | --- |

7.6.

Pasta indekss

Burtciparu kods

8.

Turētājs

Obligāts

Saturs

Ritekļa turētāja identifikācijas dati

Formāts

| 8.1. | Struktūras nosaukums |
| --- | --- |

8.1.

Struktūras nosaukums

Teksts

| 8.2. | Numurs komercreģistrā |
| --- | --- |

8.2.

Numurs komercreģistrā

Teksts

| 8.3. | Struktūras adrese: iela un numurs |
| --- | --- |

8.3.

Struktūras adrese: iela un numurs

Teksts

| 8.4. | Pilsēta |
| --- | --- |

8.4.

Pilsēta

Teksts

| 8.5. | Valsts kods |
| --- | --- |

8.5.

Valsts kods

ISO (sk. 2. papildinājumu)

| 8.6. | Pasta indekss |
| --- | --- |

8.6.

Pasta indekss

Burtciparu kods

| 8.7. | Ritekļa turētāja marķējums (RTM) (ja ir) |
| --- | --- |

8.7.

Ritekļa turētāja marķējums (RTM) (ja ir)

Burtciparu kods

9.

Par tehnisko apkopi atbildīgā struktūra

Obligāts

Saturs

Atsauce uz struktūru, kas atbild par tehnisko apkopi

Formāts

| 9.1. | Par tehnisko apkopi atbildīgā struktūra |
| --- | --- |

9.1.

Par tehnisko apkopi atbildīgā struktūra

Teksts

| 9.2. | Numurs komercreģistrā |
| --- | --- |

9.2.

Numurs komercreģistrā

Teksts

| 9.3. | Struktūras adrese: iela un numurs |
| --- | --- |

9.3.

Struktūras adrese: iela un numurs

Teksts

| 9.4. | Pilsēta |
| --- | --- |

9.4.

Pilsēta

Teksts

| 9.5. | Valsts kods |
| --- | --- |

9.5.

Valsts kods

ISO

| 9.6. | Pasta indekss |
| --- | --- |

9.6.

Pasta indekss

Burtciparu kods

| 9.7. | E-pasta adrese |
| --- | --- |

9.7.

E-pasta adrese

E-pasts

10.

Izslēgšana no reģistra

Attiecīgā gadījumā obligāts

Saturs

Datums, kad riteklis oficiāli nodots metāllūžņos vai citādi iznīcināts, un attiecīgā ekspluatācijas izbeigšanas veida kods

Formāts

| 10.1. | Iznīcināšanas veids
  (sk. 3. papildinājumu) |
| --- | --- |

10.1.

Iznīcināšanas veids

(sk. 3. papildinājumu)

2 ciparu kods

| 10.2. | Ekspluatācijas izbeigšanas datums |
| --- | --- |

10.2.

Ekspluatācijas izbeigšanas datums

Datums

11.

Dalībvalstis, kurās atļauta ritekļa ekspluatācija

Obligāts

Saturs

Dalībvalstu saraksts, kurās atļauta ritekļa ekspluatācija

Formāts

| 11. | Dalībvalsts ciparu kods, kāds noteikts SNV SITS P.4. pielikumā |
| --- | --- |

11.

Dalībvalsts ciparu kods, kāds noteikts SNV SITS P.4. pielikumā

Saraksts

12.

Atļaujas numurs

Obligāts

Saturs

Saskaņotais atļaujas numurs, ko piešķir VDI, nododot ritekli ekspluatācijā

Formāts

| 12. | Atļaujas numurs |
| --- | --- |

12.

Atļaujas numurs

Esošajiem ritekļiem: teksts

Jauniem ritekļiem: burtciparu kods, pamatojoties uz EIN, sk. 2. papildinājumu

13.

Ekspluatācijas atļauja

Obligāts

Saturs

Datums, kad ritekli atļauts nodot ekspluatācijā (4), un atļaujas derīgums

Formāts

| 13.1. | Atļaujas piešķiršanas datums |
| --- | --- |

13.1.

Atļaujas piešķiršanas datums

Datums (GGGGMMDD)

| 13.2. | Atļauja derīga līdz (ja norādīts) |
| --- | --- |

13.2.

Atļauja derīga līdz (ja norādīts)

Datums (GGGGMMDD)

| 13.3. | Atļaujas darbība apturēta |
| --- | --- |

13.3.

Atļaujas darbība apturēta

Jā/nē

2.   ARHITEKTŪRA

2.1.   Saites ar citiem reģistriem

Daļēji ES jaunā tiesiskā regulatīvā režīma rezultātā tiek veidoti vairāki reģistri. Turpmāk sniegtajā tabulā apkopoti dati par to, kuriem reģistriem un datubāzēm varētu būt saite ar VRR, kad tie būs izveidoti.

| Reģistrs vai datubāze | Atbildīgā struktūra | Citas struktūras, kas var piekļūt datiem |
| --- | --- | --- |
| VRR
  (savstarpējās izmantojamības direktīva) | Reģistrētāja struktūra (RS) (5)/VDI | Citas VDI/RS/DPU/IP/II/RI/turētājs/īpašnieks/ERA/OTIF |
| ERATV

  (savstarpējās izmantojamības direktīva) | ERA | Publiski pieejams |
| RSAD
  (KPTL SITS un SEIP) | Turētājs | DPU/IP/VDI/ERA/turētājs/remontdarbnīcas |
| VMVDD
  (KPTL SITS un SEIP) | Vēl nav nolemts | DPU/IP/VDI/ERA/turētājs/remontdarbnīcas/izmantotājs |
| Dzelzceļa ritošā sastāva reģistrs (6) (Keiptaunas konvencija) | Reģistrs | Publiski pieejams |
| OTIF reģistrs
  (COTIF 99 – ATMF) | OTIF | Kompetentās iestādes/DPU/IP/II/RI/turētājs/īpašnieks/ERA/OTIF sekr. |

Reģistrs vai datubāze

Atbildīgā struktūra

Citas struktūras, kas var piekļūt datiem

VRR

(savstarpējās izmantojamības direktīva)

Reģistrētāja struktūra (RS) (5)/VDI

Citas VDI/RS/DPU/IP/II/RI/turētājs/īpašnieks/ERA/OTIF

ERATV

(savstarpējās izmantojamības direktīva)

ERA

Publiski pieejams

RSAD

(KPTL SITS un SEIP)

Turētājs

DPU/IP/VDI/ERA/turētājs/remontdarbnīcas

VMVDD

(KPTL SITS un SEIP)

Vēl nav nolemts

DPU/IP/VDI/ERA/turētājs/remontdarbnīcas/izmantotājs

Dzelzceļa ritošā sastāva reģistrs (6) (Keiptaunas konvencija)

Reģistrs

Publiski pieejams

OTIF reģistrs

(COTIF 99 – ATMF)

OTIF

Kompetentās iestādes/DPU/IP/II/RI/turētājs/īpašnieks/ERA/OTIF sekr.

Nevar gaidīt, kamēr visi reģistri būs gatavi, lai īstenotu VRR. Tāpēc VRR specifikācijās jāparedz, ka saskarnes ar minētajiem pārējiem reģistriem var veidot vēlāk. Tādējādi jāparedz turpmāk minētais:

| — | ERATV: uz to tiek dota atsauce VRR, norādot atsauci uz ritekļa tipu. Abu reģistru sasaistē galvenais elements ir 5. lauks. |
| --- | --- |

—

ERATV: uz to tiek dota atsauce VRR, norādot atsauci uz ritekļa tipu. Abu reģistru sasaistē galvenais elements ir 5. lauks.

| — | RSAD: tajā ietverti atsevišķi VRR “administratīvie” lauki. Saskaņā ar specifikācijām, kas noteiktas KPTL SITS un SEIP. SEIP ņem vērā VRR specifikācijas. |
| --- | --- |

—

RSAD: tajā ietverti atsevišķi VRR “administratīvie” lauki. Saskaņā ar specifikācijām, kas noteiktas KPTL SITS un SEIP. SEIP ņem vērā VRR specifikācijas.

| — | VMVDD: tajā ietverti dati no RSAD un tehniskās apkopes dati. Nav paredzēta saite ar VRR. |
| --- | --- |

—

VMVDD: tajā ietverti dati no RSAD un tehniskās apkopes dati. Nav paredzēta saite ar VRR.

| — | RTMR: to pārvalda, savā starpā sadarbojoties ERA un OTIF (ERA attiecībā uz ES un OTIF attiecībā uz visām tām valstīm, kas neietilpst ES). Turētājus reģistrē VRR. SNV SITS noteikti arī citi vispārēji centrālie reģistri (piemēram, attiecībā uz ritekļa tipa, savstarpējās izmantojamības vai valsts kodiem), kas jāpārvalda “centrālajai iestādei”, sadarbojoties ERA un OTIF. |
| --- | --- |

—

RTMR: to pārvalda, savā starpā sadarbojoties ERA un OTIF (ERA attiecībā uz ES un OTIF attiecībā uz visām tām valstīm, kas neietilpst ES). Turētājus reģistrē VRR. SNV SITS noteikti arī citi vispārēji centrālie reģistri (piemēram, attiecībā uz ritekļa tipa, savstarpējās izmantojamības vai valsts kodiem), kas jāpārvalda “centrālajai iestādei”, sadarbojoties ERA un OTIF.

| — | Dzelzceļa ritošā sastāva reģistrs (Keiptaunas konvencija/Luksemburgas protokols): ar pārvietojamām iekārtām saistītās finanšu informācijas reģistrēšanai. Vēl nav izveidots. Šajā gadījumā iespējams izveidot saikni, jo UNIDROIT reģistram vajadzīga informācija par ritekļa numuru un īpašnieku. Abu reģistru sasaistē galvenais elements būs pirmais REN, kas piešķirts riteklim. |
| --- | --- |

—

Dzelzceļa ritošā sastāva reģistrs (Keiptaunas konvencija/Luksemburgas protokols): ar pārvietojamām iekārtām saistītās finanšu informācijas reģistrēšanai. Vēl nav izveidots. Šajā gadījumā iespējams izveidot saikni, jo UNIDROIT reģistram vajadzīga informācija par ritekļa numuru un īpašnieku. Abu reģistru sasaistē galvenais elements būs pirmais REN, kas piešķirts riteklim.

| — | OTIF reģistrs: OTIF reģistru veido, ņemot vērā ES ritekļu reģistrus. |
| --- | --- |

—

OTIF reģistrs: OTIF reģistru veido, ņemot vērā ES ritekļu reģistrus.

Visas sistēmas arhitektūra, kā arī saites starp VRR un citiem reģistriem tiks noteiktas tā, lai vajadzības gadījumā varētu iegūt prasīto informāciju.

2.2.   ES kopējā VRR arhitektūra

VRR veidos decentralizēti. Mērķis ir izveidot meklētājprogrammu, kura izmantotu dalītos datus un kuras kopējā lietojumprogramma izmantotājiem ļauj iegūt datus no visiem dalībvalstu vietējiem reģistriem (VR).

VRR datus uzglabā valsts mērogā, un tie būs pieejami, izmantojot interneta lietojumprogrammu (ar savu konkrētu tīmekļa adresi).

Eiropas centralizēto ritekļu virtuālo reģistru (EC RVR) veido divas apakšsistēmas:

| — | ritekļu virtuālais reģistrs (RVR), kas ir ERA centrālā meklētājprogramma, |
| --- | --- |

—

ritekļu virtuālais reģistrs (RVR), kas ir ERA centrālā meklētājprogramma,

| — | valsts ritekļu reģistrs(-i) (VRR), kas ir VR dalībvalstīs. Dalībvalstis var izmantot standarta VRR (SVRR), ko izstrādājusi aģentūra, vai veidot savas lietojumprogrammas saskaņā ar šo specifikāciju. Pēdējā gadījumā VRR saziņai ar RVR dalībvalstis izmantos translēšanas programmu (TE), ko izstrādājusi aģentūra. |
| --- | --- |

—

valsts ritekļu reģistrs(-i) (VRR), kas ir VR dalībvalstīs. Dalībvalstis var izmantot standarta VRR (SVRR), ko izstrādājusi aģentūra, vai veidot savas lietojumprogrammas saskaņā ar šo specifikāciju. Pēdējā gadījumā VRR saziņai ar RVR dalībvalstis izmantos translēšanas programmu (TE), ko izstrādājusi aģentūra.

1.   attēls

EC RVR arhitektūra

Image

Šī arhitektūra balstās uz divām savstarpēji papildinošām apakšsistēmām, lai ļautu meklēt visu dalībvalstu vietējos reģistros saglabātos datus. Tā paredz:

| — | izveidot datorizētus valsts mēroga reģistrus un padarīt tos pieejamus savstarpējai meklēšanai, |
| --- | --- |

—

izveidot datorizētus valsts mēroga reģistrus un padarīt tos pieejamus savstarpējai meklēšanai,

| — | aizstāt reģistrus papīra formā ar datorizētiem ierakstiem, tādējādi dalībvalstīm dodot iespēju pārvaldīt informāciju un veikt tās apmaiņu ar citām dalībvalstīm, |
| --- | --- |

—

aizstāt reģistrus papīra formā ar datorizētiem ierakstiem, tādējādi dalībvalstīm dodot iespēju pārvaldīt informāciju un veikt tās apmaiņu ar citām dalībvalstīm,

| — | nodrošināt iespēju, izmantojot vienotus standartus un terminoloģiju, savienot VRR ar RVR. |
| --- | --- |

—

nodrošināt iespēju, izmantojot vienotus standartus un terminoloģiju, savienot VRR ar RVR.

Šīs arhitektūras galvenie principi ir šādi:

| — | visi VRR kļūst par datorizētas tīkla sistēmas daļu, |
| --- | --- |

—

visi VRR kļūst par datorizētas tīkla sistēmas daļu,

| — | izmantojot sistēmu, dalībvalstis piekļūst vienotiem datiem, |
| --- | --- |

—

izmantojot sistēmu, dalībvalstis piekļūst vienotiem datiem,

| — | līdz ar RVR izveidi tiek novērsta divkārša datu reģistrēšana un ar to saistītās kļūdas, |
| --- | --- |

—

līdz ar RVR izveidi tiek novērsta divkārša datu reģistrēšana un ar to saistītās kļūdas,

| — | atjaunināti dati. |
| --- | --- |

—

atjaunināti dati.

Aģentūra dara pieejamus RS šādus instalācijas failus un dokumentus, ko izmanto, lai izveidotu SVRR un TE un savienotu tos ar centrālo RVR.

| — | Instalācijas faili:






  — | sNVR_Installation_Files, |
| --- | --- | --- |

—

Instalācijas faili:

—

sNVR_Installation_Files,

| — | TE_Installation_Files. |
| --- | --- |

—

TE_Installation_Files.

| — | Dokumenti:






  — | Administrator_Guide_sNVR, |
| --- | --- | --- |

—

Dokumenti:

—

Administrator_Guide_sNVR,

| — | CSV_export, |
| --- | --- |

—

CSV_export,

| — | CSV_import, |
| --- | --- |

—

CSV_import,

| — | sNVR_Deployment_Guide, |
| --- | --- |

—

sNVR_Deployment_Guide,

| — | User_Guide_sNVR, |
| --- | --- |

—

User_Guide_sNVR,

| — | NVR-TE_Deployment_Guide, |
| --- | --- |

—

NVR-TE_Deployment_Guide,

| — | NVR-TE_Integration_Guide, |
| --- | --- |

—

NVR-TE_Integration_Guide,

| — | User_Guide_VVR. |
| --- | --- |

—

User_Guide_VVR.

3.   DARBĪBAS REŽĪMS

3.1.   VRR izmantošana

VRR izmanto, lai:

| — | reģistrētu atļaujas, |
| --- | --- |

—

reģistrētu atļaujas,

| — | reģistrētu riteklim piešķirto REN, |
| --- | --- |

—

reģistrētu riteklim piešķirto REN,

| — | attiecībā uz konkrētu ritekli meklētu kodolīgu Eiropas mēroga informāciju, |
| --- | --- |

—

attiecībā uz konkrētu ritekli meklētu kodolīgu Eiropas mēroga informāciju,

| — | sekotu līdzi tādiem juridiskiem aspektiem kā saistības vai juridiskā informācija, |
| --- | --- |

—

sekotu līdzi tādiem juridiskiem aspektiem kā saistības vai juridiskā informācija,

| — | iegūtu pārbaudēm vajadzīgo informāciju, galvenokārt attiecībā uz drošību un tehnisko apkopi, |
| --- | --- |

—

iegūtu pārbaudēm vajadzīgo informāciju, galvenokārt attiecībā uz drošību un tehnisko apkopi,

| — | varētu sazināties ar īpašnieku un turētāju, |
| --- | --- |

—

varētu sazināties ar īpašnieku un turētāju,

| — | pirms drošības sertifikāta izsniegšanas veiktu noteiktas drošības prasību šķērspārbaudes, |
| --- | --- |

—

pirms drošības sertifikāta izsniegšanas veiktu noteiktas drošības prasību šķērspārbaudes,

| — | izsekotu konkrētu ritekli. |
| --- | --- |

—

izsekotu konkrētu ritekli.

3.2.   Pieteikuma veidlapas

3.2.1.   Reģistrācijas pieteikums

Pieteikumam jāizmanto 4. papildinājumā sniegtā veidlapa.

Subjekts, kas piesakās uz ritekļa reģistrāciju, veic atzīmi laukā “Jauna reģistrācija”. Pēc tam tas aizpilda veidlapas pirmo daļu, norādot attiecīgo informāciju 2.–9. un 11. laukā, un veidlapu nosūta:

| — | tās dalībvalsts RS, kurā ritekli vēlas reģistrēt, |
| --- | --- |

—

tās dalībvalsts RS, kurā ritekli vēlas reģistrēt,

| — | pirmās dalībvalsts RS, kurā vēlas ekspluatēt ritekli no kādas trešās valsts. |
| --- | --- |

—

pirmās dalībvalsts RS, kurā vēlas ekspluatēt ritekli no kādas trešās valsts.

3.2.2.   Ritekļa reģistrēšana un ritekļa Eiropas numura piešķiršana

Ritekli reģistrējot pirmoreiz, attiecīgā RS riteklim piešķir Eiropas numuru.

Atsevišķu reģistrācijas veidlapu var sagatavot gan par vienu konkrētu ritekli, gan par vairākiem vienas sērijas vai pasūtījuma ritekļiem, pievienojot attiecīgo ritekļu numurus.

RS veic visus saprātīgi iespējamos pasākumus, lai nodrošinātu VRR ievadīto datu pareizību. Šajā nolūkā attiecīgā RS var pieprasīt informāciju no citām RS, īpaši tad, ja subjekts, kas kādā dalībvalstī iesniedz reģistrācijas pieteikumu, nav reģistrēts minētajā dalībvalstī.

3.2.3.   Viena vai vairāku reģistrācijas ierakstu mainīšana

Subjekts, kas iesniedz pieteikumu, lai mainītu kādu(-us) ritekļa reģistrācijas ierakstu(-us):

| — | atzīmē lauku “Izmaiņas”, |
| --- | --- |

—

atzīmē lauku “Izmaiņas”,

| — | norāda ritekļa pašreizējo REN (0. lauks), |
| --- | --- |

—

norāda ritekļa pašreizējo REN (0. lauks),

| — | veic atzīmi laukā pirms mainītā(-ajiem) ieraksta(-iem), |
| --- | --- |

—

veic atzīmi laukā pirms mainītā(-ajiem) ieraksta(-iem),

| — | norāda mainītā(-o) ieraksta(-u) jauno saturu un veidlapu nosūta visu dalībvalstu RS, kurās riteklis reģistrēts. |
| --- | --- |

—

norāda mainītā(-o) ieraksta(-u) jauno saturu un veidlapu nosūta visu dalībvalstu RS, kurās riteklis reģistrēts.

Atsevišķos gadījumos ar standarta veidlapu var nepietikt. Tāpēc, ja vajadzīgs, attiecīgā RS var iesniegt papīra vai elektroniskus papildu dokumentus.

Ja vien reģistrācijas dokumentos nav noteikts citādi, ritekļa turētājs tiek uzskatīts par “reģistrācijas turētāju” Direktīvas 2008/57/EK 33. panta 3. punkta nozīmē.

Ja mainās turētājs, pienākums par to paziņot attiecīgajai RS ir tobrīd reģistrētajam turētājam, un RS attiecīgi jāpaziņo jaunajam turētājam par izmaiņām reģistrācijā. Iepriekšējo turētāju no VRR izslēdz un turētāju no tā pienākumiem atbrīvo tikai tad, kad jaunais turētājs ir apliecinājis, ka piekrīt turētāja statusam. Ja dienā, kad pašlaik reģistrēto turētāju izņem no reģistra, neviens jauns turētājs nav piekritis turētāja statusam, ritekļa reģistrācija tiek apturēta.

Gadījumos, ja saskaņā ar SNV SITS tehnisku izmaiņu dēļ riteklim jāpiešķir jauns REN, reģistrācijas turētājs informē RS dalībvalstī, kurā riteklis ir reģistrēts, par šīm izmaiņām un, attiecīgā gadījumā, par jaunu atļauju nodošanai ekspluatācijā. Šī RS piešķir riteklim jaunu REN.

3.2.4.   Izslēgšana no reģistra

Subjekts, kas piesakās uz ritekļa izslēgšanu no reģistrācijas, veic atzīmi laukā “Izslēgšana no reģistra”. Pēc tam tas aizpilda 10. lauku un veidlapu nosūta visu dalībvalstu RS, kurās riteklis reģistrēts.

RS izslēgšanu no reģistra veic, aizpildot izslēgšanas datumu un attiecīgajam subjektam paziņojot par izslēgšanu.

3.2.5.   Ekspluatācijas atļaušana vairākās dalībvalstīs

| 1. | Ja vienā dalībvalstī atļautu un reģistrētu ritekli, kas aprīkots ar mašīnista kabīni, atļauj ekspluatēt citā dalībvalstī, tas jāreģistrē šīs citas dalībvalsts VRR. Tomēr šajā gadījumā jāsaglabā tikai tie dati, kas attiecas uz 1., 2., 6., 11., 12. un 13. lauku, un, attiecīgā gadījumā, dati, kas attiecas uz laukiem, ko šī cita dalībvalsts ir pievienojusi VRR, jo tikai šie dati attiecas uz minēto dalībvalsti.
  Šis noteikums ir piemērojams, kamēr RVR un saite ar visiem VRR vēl pilnībā nedarbojas, un šajā periodā attiecīgajām RS jāapmainās ar informāciju, lai nodrošinātu, ka saskan visi dati par konkrētu ritekli. |
| --- | --- |

1.

Ja vienā dalībvalstī atļautu un reģistrētu ritekli, kas aprīkots ar mašīnista kabīni, atļauj ekspluatēt citā dalībvalstī, tas jāreģistrē šīs citas dalībvalsts VRR. Tomēr šajā gadījumā jāsaglabā tikai tie dati, kas attiecas uz 1., 2., 6., 11., 12. un 13. lauku, un, attiecīgā gadījumā, dati, kas attiecas uz laukiem, ko šī cita dalībvalsts ir pievienojusi VRR, jo tikai šie dati attiecas uz minēto dalībvalsti.

Šis noteikums ir piemērojams, kamēr RVR un saite ar visiem VRR vēl pilnībā nedarbojas, un šajā periodā attiecīgajām RS jāapmainās ar informāciju, lai nodrošinātu, ka saskan visi dati par konkrētu ritekli.

| 2. | Ritekļus, kas nav aprīkoti ar mašīnista kabīni, piemēram, kravas vagonus, pasažieru vagonus un dažus īpašos ritekļus, reģistrē tikai tās dalībvalsts VRR, kurā tie pirmoreiz nodoti ekspluatācijā. |
| --- | --- |

2.

Ritekļus, kas nav aprīkoti ar mašīnista kabīni, piemēram, kravas vagonus, pasažieru vagonus un dažus īpašos ritekļus, reģistrē tikai tās dalībvalsts VRR, kurā tie pirmoreiz nodoti ekspluatācijā.

| 3. | Visiem ritekļiem tajā VRR, kurā riteklis ir pirmoreiz reģistrēts, ir dati, kas attiecas uz 2., 6., 12. un 13. lauku attiecībā uz katru dalībvalsti, kurā šim riteklim piešķirta atļauja nodot ekspluatācijā. |
| --- | --- |

3.

Visiem ritekļiem tajā VRR, kurā riteklis ir pirmoreiz reģistrēts, ir dati, kas attiecas uz 2., 6., 12. un 13. lauku attiecībā uz katru dalībvalsti, kurā šim riteklim piešķirta atļauja nodot ekspluatācijā.

3.3.   Piekļuves tiesības

Piekļuves tiesības attiecībā uz dalībvalsts “XX” VRR datiem sniegtas nākamajā tabulā, kurā piekļuves kodi definēti šādi:

| Piekļuves kods | Piekļuves veids |
| --- | --- |
| 0. | Piekļuve liegta |
| 1. | Ierobežota meklēšana (nosacījumi ailē “Datu lasīšanas tiesības”) |
| 2. | Neierobežota meklēšana |
| 3. | Ierobežota meklēšana un atjaunināšana |
| 4. | Neierobežota meklēšana un atjaunināšana |

Piekļuves kods

Piekļuves veids

0.

Piekļuve liegta

1.

Ierobežota meklēšana (nosacījumi ailē “Datu lasīšanas tiesības”)

2.

Neierobežota meklēšana

3.

Ierobežota meklēšana un atjaunināšana

4.

Neierobežota meklēšana un atjaunināšana

| Struktūra | Definīcija | Lasīšanas tiesības | Atjaunināšanas tiesības | 7. lauks | Pārējie lauki |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| RS/VDI “XX” | RS/VDI dalībvalstī “XX” | Visi dati | Visi dati | 4 | 4 |
| Citas VDI/RS | Citas VDI un/vai citas reģistrētājas struktūras | Visi dati | Nav | 2 | 2 |
| ERA | Eiropas Dzelzceļa aģentūra | Visi dati | Nav | 2 | 2 |
| Turētāji | Ritekļa turētājs | Visi dati par ritekļiem, kuru turētājs tas ir | Nav | 1 | 1 |
| Ritošā sastāva parka pārvaldītāji | Turētāju iecelti ritekļu pārvaldītāji | Dati par ritekļiem, kurus turētājs uzdevis pārvaldīt | Nav | 1 | 1 |
| Īpašnieki | Ritekļa īpašnieks | Visi dati par ritekļiem, kuru īpašnieks tas ir | Nav | 1 | 1 |
| DPU | Vilciena ekspluatētājs | Visi dati, pamatojoties uz ritekļa numuru | Nav | 0 | 1 |
| IP | Infrastruktūras pārvaldītājs | Visi dati, pamatojoties uz ritekļa numuru | Nav | 0 | 1 |
| II un RI | Dalībvalstu paziņotās pārbaužu un revīzijas iestādes | Visi dati par ritekļiem, kuriem veic pārbaudes vai revīziju | Nav | 2 | 2 |
| Citi likumīgi izmantotāji | Visi pagaidu izmantotāji, ko atzinusi VDI vai ERA | Jānosaka atsevišķi, iespējams ierobežots darbības laiks | Nav | 0 | 1 |

Struktūra

Definīcija

Lasīšanas tiesības

Atjaunināšanas tiesības

7. lauks

Pārējie lauki

RS/VDI “XX”

RS/VDI dalībvalstī “XX”

Visi dati

Visi dati

4

4

Citas VDI/RS

Citas VDI un/vai citas reģistrētājas struktūras

Visi dati

Nav

2

2

ERA

Eiropas Dzelzceļa aģentūra

Visi dati

Nav

2

2

Turētāji

Ritekļa turētājs

Visi dati par ritekļiem, kuru turētājs tas ir

Nav

1

1

Ritošā sastāva parka pārvaldītāji

Turētāju iecelti ritekļu pārvaldītāji

Dati par ritekļiem, kurus turētājs uzdevis pārvaldīt

Nav

1

1

Īpašnieki

Ritekļa īpašnieks

Visi dati par ritekļiem, kuru īpašnieks tas ir

Nav

1

1

DPU

Vilciena ekspluatētājs

Visi dati, pamatojoties uz ritekļa numuru

Nav

0

1

IP

Infrastruktūras pārvaldītājs

Visi dati, pamatojoties uz ritekļa numuru

Nav

0

1

II un RI

Dalībvalstu paziņotās pārbaužu un revīzijas iestādes

Visi dati par ritekļiem, kuriem veic pārbaudes vai revīziju

Nav

2

2

Citi likumīgi izmantotāji

Visi pagaidu izmantotāji, ko atzinusi VDI vai ERA

Jānosaka atsevišķi, iespējams ierobežots darbības laiks

Nav

0

1

3.4.   Vēsturiski ieraksti

Visi VRR iekļautie dati jāsaglabā 10 gadus no dienas, kad riteklis ir izņemts no reģistra. Vismaz pirmos trīs gadus datiem vēl jābūt pieejamiem tiešsaistē. Kad šie trīs gadi pagājuši, datus var glabāt elektroniski, papīra veidā vai izmantojot jebkādu citu arhivēšanas sistēmu. Ja minētajā 10 gadu periodā tiek sākta izmeklēšana par ritekli (ritekļiem), ja vajadzīgs, attiecīgie dati jāglabā ilgāk par noteiktajiem 10 gadiem.

Pēc ritekļa izņemšanas no reģistra 100 gadus no dienas, kad riteklis tiek izņemts, nevienu no riteklim piešķirtajiem reģistrācijas numuriem nedrīkst piešķirt citam riteklim.

Visas VRR veiktās izmaiņas ir jāreģistrē. Vēsturisko izmaiņu pārvaldībai var izmantot IT risinājumus.

4.   EKSPLUATĀCIJĀ ESOŠIE RITEKĻI

4.1.   Datu saturs

Turpmāk uzskaitīti 13 saglabātie datu lauki ar norādi, vai tie ir obligāti vai nav.

4.1.1.   1. lauks – Ritekļa Eiropas numurs (obligāts)

a)   Ritekļi, kuriem jau ir 12 ciparu numurs

Valstīs, kurām ir viens vienīgs valsts kods:

Šiem ritekļiem jāsaglabā pašreizējais numurs. Attiecīgais 12 ciparu numurs jāreģistrē nemainīgs.

Valstīs, kurās ir gan valsts galvenais kods, gan iepriekš piešķirts īpašais kods, proti:

| — | Vācijā ar valsts galveno kodu “80” un īpašo kodu “68” attiecībā uz AAE (Ahaus Alstätter Eisenbahn), |
| --- | --- |

—

Vācijā ar valsts galveno kodu “80” un īpašo kodu “68” attiecībā uz AAE (Ahaus Alstätter Eisenbahn),

| — | Šveicē ar valsts galveno kodu “85” un īpašo kodu “63” attiecībā uz BLS (Bern–Lötschberg–Simplon Eisenbahn), |
| --- | --- |

—

Šveicē ar valsts galveno kodu “85” un īpašo kodu “63” attiecībā uz BLS (Bern–Lötschberg–Simplon Eisenbahn),

| — | Itālijā ar valsts galveno kodu “83” un īpašo kodu “64” attiecībā uz FNME (Ferrovie Nord Milano Esercizio), |
| --- | --- |

—

Itālijā ar valsts galveno kodu “83” un īpašo kodu “64” attiecībā uz FNME (Ferrovie Nord Milano Esercizio),

| — | Ungārijā ar valsts galveno kodu “55” un īpašo kodu “43” attiecībā uz GySEV/ROeEE (Győr-Sopron-Ebenfurti Vasút Részvénytársaság/Raab-Ödenburg-Ebenfurter Eisenbahn). |
| --- | --- |

—

Ungārijā ar valsts galveno kodu “55” un īpašo kodu “43” attiecībā uz GySEV/ROeEE (Győr-Sopron-Ebenfurti Vasút Részvénytársaság/Raab-Ödenburg-Ebenfurter Eisenbahn).

Šiem ritekļiem jāsaglabā pašreizējais numurs. Attiecīgais 12 ciparu numurs jāreģistrē nemainīgs (7).

IT sistēmai abi kodi (valsts galvenais kods un īpašais kods) jāinterpretē kā vienas valsts kodi.

b)   Ritekļi, kuriem nav 12 ciparu numura

Jāpiemēro divu posmu procedūra:

| — | VRR saskaņā ar ritekļa raksturlielumiem piešķir 12 ciparu numuru (saskaņā ar SNV SITS). IT sistēmai šis reģistrētais numurs jāsasaista ar ritekļa pašreizējo numuru. |
| --- | --- |

—

VRR saskaņā ar ritekļa raksturlielumiem piešķir 12 ciparu numuru (saskaņā ar SNV SITS). IT sistēmai šis reģistrētais numurs jāsasaista ar ritekļa pašreizējo numuru.

| — | Ritekļiem, ko izmanto starptautiskajā satiksmē, izņemot tos, kuri rezervēti tikai vēsturiskam izmantojumam, sešu gadu periodā pēc piešķiršanas VRR ar 12 ciparu numuru fiziski apzīmē pašu ritekli. Ritekļiem, ko izmanto iekšzemes satiksmē, un tiem, kuri rezervēti vēsturiskam izmantojumam, fiziskā apzīmēšana ar 12 ciparu numuru ir brīvprātīga. |
| --- | --- |

—

Ritekļiem, ko izmanto starptautiskajā satiksmē, izņemot tos, kuri rezervēti tikai vēsturiskam izmantojumam, sešu gadu periodā pēc piešķiršanas VRR ar 12 ciparu numuru fiziski apzīmē pašu ritekli. Ritekļiem, ko izmanto iekšzemes satiksmē, un tiem, kuri rezervēti vēsturiskam izmantojumam, fiziskā apzīmēšana ar 12 ciparu numuru ir brīvprātīga.

4.1.2.   2. lauks – Dalībvalsts un VDI (obligāts)

Laukā “dalībvalsts” vienmēr jānorāda dalībvalsts, kuras ritekļu reģistrā riteklis reģistrēts. Attiecībā uz ritekļiem no trešām valstīm šis lauks attiecas uz pirmo dalībvalsti, kas izsniegusi atļauju ritekli laist ekspluatācijā Eiropas Savienības dzelzceļa tīklā. Laukā “VDI” jānorāda iestāde, kas piešķīrusi atļauju ritekli nodot ekspluatācijā.

4.1.3.   3. lauks – Ražošanas gads

Ja precīzs ražošanas gads nav zināms, jānorāda aptuvenais.

4.1.4.   4. lauks – EK atsauce

Ekspluatācijā esošiem ritekļiem vispārīgā gadījumā šādas atsauces nav, izņemot atsevišķus ĀS RST. Jānorāda, ja ir pieejama.

4.1.5.   5. lauks – ERATV atsauce

Ieraksts jāveic tikai tad, ja attiecīgie dati ir pieejami.

Līdz ERATV izveidošanai var atsaukties uz ritošā sastāva reģistru (Padomes Direktīvas 96/48/EK (8) 22.a pants un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2001/16/EK (9) 24. pants).

4.1.6.   6. lauks – Ierobežojumi

Ieraksts jāveic tikai tad, ja attiecīgie dati ir pieejami.

4.1.7.   7. lauks – Īpašnieks (obligāts)

Obligāts un parasti ir pieejams.

4.1.8.   8. lauks – Turētājs (obligāts)

Obligāts un parasti ir pieejams. RTM (unikāls kods, kā norādīts RTM reģistrā) ir jāieraksta, ja turētājam tas ir.

4.1.9.   9. lauks – Par tehnisko apkopi atbildīgā struktūra (obligāts)

Šis lauks ir obligāts.

4.1.10.   10. lauks – Izņemšana no ekspluatācijas

Piemērojams pēc vajadzības.

4.1.11.   11. lauks – Dalībvalstis, kurās atļauta ritekļa ekspluatācija

Parasti RIV kravas vagonus, RIC pasažieru vagonus un ritekļus, uz ko attiecas divpusēji vai daudzpusēji nolīgumi, attiecīgi reģistrē. Ja šī informācija ir pieejama, tā ir jānorāda.

4.1.12.   12. lauks – Atļaujas numurs

Ieraksts jāveic tikai tad, ja attiecīgie dati ir pieejami.

4.1.13.   13. lauks – Nodošana ekspluatācijā (obligāts)

Ja precīzs ekspluatācijā nodošanas datums nav zināms, jānorāda aptuvenais gads.

4.2.   Procedūra

Struktūrai, kas iepriekš atbildēja par ritekļu reģistrēšanu, visa informācija jānodod savas valsts VDI vai RS.

Ekspluatācijā esošie preču vagoni un pasažieru vagoni jāreģistrē tikai tās dalībvalsts VRR, kurā bija to iepriekšējā reģistrētāja struktūra.

Ja ekspluatācijā esošs riteklis ir bijis atļauts vairākās dalībvalstīs, reģistrētājai struktūrai, kas reģistrē šo ritekli, jānosūta dati pārējo attiecīgo dalībvalstu RS.

VDI vai RS informāciju pārņem savā VRR.

Kad informācijas pārņemšana ir pabeigta, VDI vai RS par to informē visas iesaistītās personas. Jāinformē vismaz šādas struktūras:

| — | par ritekļu reģistrēšanu iepriekš atbildīgā struktūra, |
| --- | --- |

—

par ritekļu reģistrēšanu iepriekš atbildīgā struktūra,

| — | turētājs, |
| --- | --- |

—

turētājs,

| — | ERA. |
| --- | --- |

—

ERA.

1. papildinājums

IEROBEŽOJUMU KODĒŠANA

1.   PRINCIPI

Ierobežojumi (tehniskie parametri), kas jau iekļauti citos reģistros, kuri ir pieejami VDI, nav atkārtoti jāiekļauj VRR.

Atzīšana pārrobežu satiksmē balstās uz:

| — | ritekļa numurā iekodēto informāciju, |
| --- | --- |

—

ritekļa numurā iekodēto informāciju,

| — | burtu kodu, |
| --- | --- |

—

burtu kodu,

| — | ritekļa marķējumu. |
| --- | --- |

—

ritekļa marķējumu.

Tāpēc šī informācija nav atkārtoti jāiekļauj VRR.

2.   STRUKTŪRA

Kodi ir strukturēti trīs līmeņos:

| — | 1. līmenis: ierobežojuma kategorija, |
| --- | --- |

—

1. līmenis: ierobežojuma kategorija,

| — | 2. līmenis: ierobežojuma veids, |
| --- | --- |

—

2. līmenis: ierobežojuma veids,

| — | 3. līmenis: vērtība vai specifikācija. |
| --- | --- |

—

3. līmenis: vērtība vai specifikācija.

Ierobežojumu kodēšana

| Kat. | Tips | Vērtība | Apraksts |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | | | Ar uzbūvi saistīti tehniski ierobežojumi |
| | 1 | cipari (3) | Liekuma minimālais rādiuss metros |
| | 2 | — | Sliežu ceļa ķēdes ierobežojumi |
| | 3 | cipari (3) | Ātruma ierobežojumi, km/h (atzīmēti uz kravas un pasažieru vagoniem, bet ne lokomotīvēm) |
| 2 | | | Ģeogrāfiski ierobežojumi |
| | 1 | burti un cipari (3) | Gabarīta kontūra (kods saskaņā ar RSKV SITS C pielikumu) |
| | 2 | Kodēts saraksts | Riteņpāra kontūra |
| | | 1 | Maināms platums 1435/1520 |
| | | 2 | Maināms platums 1435/1668 |
| | 3 | — | Nav aprīkots ar KVS |
| | 4 | — | Aprīkots ar ERTMS A |
| | 5 | cipari (3) | Aprīkots ar B sistēmu (10) |
| 3 | | | Vides ierobežojumi |
| | 1 | Kodēts saraksts | Klimatiskā josla EN50125/1999 |
| | | 1 | T1 |
| | | 2 | T2 |
| | | 3 | T3 |
| 4 | | | Atļaujā noteikti ekspluatācijas ierobežojumi |
| | 1 | — | Attiecībā uz laiku |
| | 2 | — | Dažādi nosacījumi (nobrauktais attālums, nolietojums utt.) |

Kat.

Tips

Vērtība

Apraksts

1

Ar uzbūvi saistīti tehniski ierobežojumi

1

cipari (3)

Liekuma minimālais rādiuss metros

2

—

Sliežu ceļa ķēdes ierobežojumi

3

cipari (3)

Ātruma ierobežojumi, km/h (atzīmēti uz kravas un pasažieru vagoniem, bet ne lokomotīvēm)

2

Ģeogrāfiski ierobežojumi

1

burti un cipari (3)

Gabarīta kontūra (kods saskaņā ar RSKV SITS C pielikumu)

2

Kodēts saraksts

Riteņpāra kontūra

1

Maināms platums 1435/1520

2

Maināms platums 1435/1668

3

—

Nav aprīkots ar KVS

4

—

Aprīkots ar ERTMS A

5

cipari (3)

Aprīkots ar B sistēmu (10)

3

Vides ierobežojumi

1

Kodēts saraksts

Klimatiskā josla EN50125/1999

1

T1

2

T2

3

T3

4

Atļaujā noteikti ekspluatācijas ierobežojumi

1

—

Attiecībā uz laiku

2

—

Dažādi nosacījumi (nobrauktais attālums, nolietojums utt.)

2. papildinājums

EIN STRUKTŪRA UN SATURS

Saskaņotas numerācijas sistēmas nolūkos izmantotais drošības sertifikātiem un citiem dokumentiem paredzētais kods, ko sauc par Eiropas identifikācijas numuru (EIN)

Piemērs

| I | T | 5 | 1 | 2 | 0 | 0 | 6 | 0 | 0 | 0 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Valsts kods
  (2 burti) | Dokumenta veids
  (2 cipari) | Izdošanas gads
  (4 cipari) | Kārtas skaitlis
  (4 cipari) |
| 1. aile | 2. aile | 3. aile | 4. aile |

I

T

5

1

2

0

0

6

0

0

0

5

Valsts kods

(2 burti)

Dokumenta veids

(2 cipari)

Izdošanas gads

(4 cipari)

Kārtas skaitlis

(4 cipari)

1. aile

2. aile

3. aile

4. aile

1. AILE –   VALSTS KODS (2 BURTI)

Valstu kodi ir kodi, kas ir oficiāli publicēti un atjaunināti Eiropas Savienības Publikāciju biroja tīmekļa vietnē pieejamajā izdevumā Interinstitutional style guide (http://publications.europa.eu/code/lv/lv-5000600.htm).

| Valsts | Kods |
| --- | --- |
| Austrija | AT |
| Beļģija | BE |
| Bulgārija | BG |
| Kipra | CY |
| Čehija | CZ |
| Dānija | DK |
| Igaunija | EE |
| Somija | FI |
| Francija | FR |
| Vācija | DE |
| Grieķija | EL |
| Ungārija | HU |
| Īslande | IS |
| Īrija | IE |
| Itālija | IT |
| Latvija | LV |
| Lihtenšteina | LI |
| Lietuva | LT |
| Luksemburga | LU |
| Norvēģija | NO |
| Malta | MT |
| Nīderlande | NL |
| Polija | PL |
| Portugāle | PT |
| Rumānija | RO |
| Slovākija | SK |
| Slovēnija | SI |
| Spānija | ES |
| Zviedrija | SE |
| Šveice | CH |
| Apvienotā Karaliste | UK |

Valsts

Kods

Austrija

AT

Beļģija

BE

Bulgārija

BG

Kipra

CY

Čehija

CZ

Dānija

DK

Igaunija

EE

Somija

FI

Francija

FR

Vācija

DE

Grieķija

EL

Ungārija

HU

Īslande

IS

Īrija

IE

Itālija

IT

Latvija

LV

Lihtenšteina

LI

Lietuva

LT

Luksemburga

LU

Norvēģija

NO

Malta

MT

Nīderlande

NL

Polija

PL

Portugāle

PT

Rumānija

RO

Slovākija

SK

Slovēnija

SI

Spānija

ES

Zviedrija

SE

Šveice

CH

Apvienotā Karaliste

UK

Daudzvalstu drošības iestāžu kodus veido tāpat. Pašreiz ir tikai viena iestāde: Lamanša tuneļa drošības iestāde. Jāizmanto šāds kods:

| Daudzvalstu drošības iestāde | Kods |
| --- | --- |
| Lamanša tuneļa starpvaldību komisija | CT |

Daudzvalstu drošības iestāde

Kods

Lamanša tuneļa starpvaldību komisija

CT

2. AILE –   DOKUMENTA VEIDS (2 CIPARU NUMURS)

Divi cipari ļauj identificēt dokumenta tipu:

| — | pirmais cipars norāda uz dokumenta vispārējo klasifikāciju, |
| --- | --- |

—

pirmais cipars norāda uz dokumenta vispārējo klasifikāciju,

| — | otrais cipars norāda uz dokumenta apakšveidu. |
| --- | --- |

—

otrais cipars norāda uz dokumenta apakšveidu.

Šo numerācijas sistēmu var paplašināt, ja vajadzīgi citi kodi. Turpmāk sniegts ierosinātais zināmo un iespējamo divciparu kombināciju saraksts, kas papildināts ar kombināciju variantiem attiecībā uz atļauju nodot ritekļus ekspluatācijā:

| Ciparu kombinācija 2. ailei | Dokumenta veids | Dokumenta apakšveids |
| --- | --- | --- |
| [0 1] | Licences | DPU licences |
| [0 x] | Licences | Citi |
| [1 1] | Drošības sertifikāts | A daļa |
| [1 2] | Drošības sertifikāts | B daļa |
| [1 x] | Rezervēts | Rezervēts |
| [2 1] | Drošības atļauja | |
| [2 2] | Rezervēts | Rezervēts |
| [2 x] | Rezervēts | Rezervēts |
| [3 x] | Rezervēts, piemēram, ritošā sastāva apkopei, infrastruktūrai u. c. | |
| [4 x] | Rezervēts paziņotajām institūcijām | Piemēram, dažādi paziņoto institūciju veidi |
| [5 1] un [5 5] (11) | Ekspluatācijas atļauja | Vilces ritekļi |
| [5 2] un [5 6] (11) | Ekspluatācijas atļauja | Velkamie pasažieru vagoni |
| [5 3] un [5 7] (11) | Ekspluatācijas atļauja | Kravas vagoni |
| [5 4] un [5 8] (11) | Ekspluatācijas atļauja | Īpašie ritekļi |
| [5 9] (12) | Ritekļa tipa atļauja | |
| [6 0] | Ekspluatācijas atļauja | Infrastruktūras, enerģijas apgādes un vadības iekārtu un signalizācijas lauka iekārtu kompleksa apakšsistēmas |
| [6 1] | Ekspluatācijas atļauja | Infrastruktūras apakšsistēma |
| [6 2] | Ekspluatācijas atļauja | Enerģijas apgādes apakšsistēma |
| [6 3] | Ekspluatācijas atļauja | Vadības iekārtu un signalizācijas lauka iekārtu kompleksa apakšsistēma |
| [7 1] | Vilciena vadītāja apliecība | Kārtas skaitlis līdz un ieskaitot 9 999 |
| [7 2] | Vilciena vadītāja apliecība | Kārtas skaitlis no 10 000 līdz un ieskaitot 19 000 |
| [7 3] | Vilciena vadītāja apliecība | Kārtas skaitlis no 20 000 līdz un ieskaitot 29 000 |
| [8 x] ... [9 x] | Rezervēts (2 dokumentu veidi) | Rezervēts (10 apakšveidi katram veidam) |

Ciparu kombinācija 2. ailei

Dokumenta veids

Dokumenta apakšveids

[0 1]

Licences

DPU licences

[0 x]

Licences

Citi

[1 1]

Drošības sertifikāts

A daļa

[1 2]

Drošības sertifikāts

B daļa

[1 x]

Rezervēts

Rezervēts

[2 1]

Drošības atļauja

[2 2]

Rezervēts

Rezervēts

[2 x]

Rezervēts

Rezervēts

[3 x]

Rezervēts, piemēram, ritošā sastāva apkopei, infrastruktūrai u. c.

[4 x]

Rezervēts paziņotajām institūcijām

Piemēram, dažādi paziņoto institūciju veidi

[5 1] un [5 5] (11)

Ekspluatācijas atļauja

Vilces ritekļi

[5 2] un [5 6] (11)

Ekspluatācijas atļauja

Velkamie pasažieru vagoni

[5 3] un [5 7] (11)

Ekspluatācijas atļauja

Kravas vagoni

[5 4] un [5 8] (11)

Ekspluatācijas atļauja

Īpašie ritekļi

[5 9] (12)

Ritekļa tipa atļauja

[6 0]

Ekspluatācijas atļauja

Infrastruktūras, enerģijas apgādes un vadības iekārtu un signalizācijas lauka iekārtu kompleksa apakšsistēmas

[6 1]

Ekspluatācijas atļauja

Infrastruktūras apakšsistēma

[6 2]

Ekspluatācijas atļauja

Enerģijas apgādes apakšsistēma

[6 3]

Ekspluatācijas atļauja

Vadības iekārtu un signalizācijas lauka iekārtu kompleksa apakšsistēma

[7 1]

Vilciena vadītāja apliecība

Kārtas skaitlis līdz un ieskaitot 9 999

[7 2]

Vilciena vadītāja apliecība

Kārtas skaitlis no 10 000 līdz un ieskaitot 19 000

[7 3]

Vilciena vadītāja apliecība

Kārtas skaitlis no 20 000 līdz un ieskaitot 29 000

[8 x] ... [9 x]

Rezervēts (2 dokumentu veidi)

Rezervēts (10 apakšveidi katram veidam)

3. AILE –   IZDOŠANAS GADS (4 CIPARU NUMURS)

Šajā ailē norāda gadu (norādītajā formātā “gggg”, t. i., 4 cipari), kurā atļauja tika izdota.

4. AILE –   KĀRTAS SKAITLIS

Kārtas skaitlis ir numurs pēc kārtas, ko palielina par vienu ciparu ik reizi, kad izdod dokumentu, neatkarīgi no tā, vai tā ir jauna, atjaunota vai precizēta/grozīta atļauja. Pat tad, ja sertifikātu anulē vai atļaujas darbību aptur, attiecīgo numuru nevar izmantot atkārtoti.

Katru gadu numurs pēc kārtas sākas no nulles.

3. papildinājums

KODĒŠANA, IZSLĒDZOT NO REĢISTRA

| Kods | Izslēgšanas veids | Apraksts |
| --- | --- | --- |
| 00 | Nav | Riteklim ir derīga reģistrācija. |
| 10 | Reģistrācija apturēta
  Iemesls nav norādīts | Ritekļa reģistrācija ir apturēta pēc īpašnieka vai turētāja pieprasījuma vai ar VDI vai RS lēmumu. |
| 11 | Reģistrācija apturēta | Ritekli paredzēts turēt darba kārtībā kā pasīvu vai stratēģisku rezervi. |
| 20 | Reģistrācija pārcelta | Zināms, ka riteklis ir pārreģistrēts ar citu numuru vai citā VRR, lai to turpinātu izmantot Eiropas dzelzceļu tīklā (visā tīklā vai tā daļā). |
| 30 | Izslēgšana
  Iemesls nav norādīts | Ritekļa reģistrācija darbībai Eiropas dzelzceļu tīklā ir beigusies, un nav zināms, ka riteklis būtu pārreģistrēts. |
| 31 | Izslēgšana | Ritekli paredzēts turpināt izmantot kā dzelzceļa transportu ārpus Eiropas dzelzceļu tīkla. |
| 32 | Izslēgšana | Ritekli paredzēts izmantot, lai no tā iegūtu galvenos savstarpējās izmantojamības komponentus/moduļus/rezerves daļas, vai to paredzēts ievērojami pārbūvēt. |
| 33 | Izslēgšana | Ritekli paredzēts nodot metāllūžņos un materiālus (ieskaitot galvenās rezerves daļas) pārstrādāt. |
| 34 | Izslēgšana | Ritekli paredzēts izmantot kā “saglabātu vēsturisku ritošo sastāvu” darbībai nodalītā tīklā vai statiskai izstādīšanai ārpus Eiropas dzelzceļu tīkla. |

Kods

Izslēgšanas veids

Apraksts

00

Nav

Riteklim ir derīga reģistrācija.

10

Reģistrācija apturēta

Iemesls nav norādīts

Ritekļa reģistrācija ir apturēta pēc īpašnieka vai turētāja pieprasījuma vai ar VDI vai RS lēmumu.

11

Reģistrācija apturēta

Ritekli paredzēts turēt darba kārtībā kā pasīvu vai stratēģisku rezervi.

20

Reģistrācija pārcelta

Zināms, ka riteklis ir pārreģistrēts ar citu numuru vai citā VRR, lai to turpinātu izmantot Eiropas dzelzceļu tīklā (visā tīklā vai tā daļā).

30

Izslēgšana

Iemesls nav norādīts

Ritekļa reģistrācija darbībai Eiropas dzelzceļu tīklā ir beigusies, un nav zināms, ka riteklis būtu pārreģistrēts.

31

Izslēgšana

Ritekli paredzēts turpināt izmantot kā dzelzceļa transportu ārpus Eiropas dzelzceļu tīkla.

32

Izslēgšana

Ritekli paredzēts izmantot, lai no tā iegūtu galvenos savstarpējās izmantojamības komponentus/moduļus/rezerves daļas, vai to paredzēts ievērojami pārbūvēt.

33

Izslēgšana

Ritekli paredzēts nodot metāllūžņos un materiālus (ieskaitot galvenās rezerves daļas) pārstrādāt.

34

Izslēgšana

Ritekli paredzēts izmantot kā “saglabātu vēsturisku ritošo sastāvu” darbībai nodalītā tīklā vai statiskai izstādīšanai ārpus Eiropas dzelzceļu tīkla.

Kodu izmantošana

| — | Ja iemesls izslēgšanai no reģistra nav norādīts, reģistrācijas statusa maiņas apzīmēšanai attiecīgi jāizmanto kodi “10”, “20” un “30”. |
| --- | --- |

—

Ja iemesls izslēgšanai no reģistra nav norādīts, reģistrācijas statusa maiņas apzīmēšanai attiecīgi jāizmanto kodi “10”, “20” un “30”.

| — | Ja ir zināms iemesls izslēgšanai no reģistra, VRR datubāzē iespējamās izvēles ir kodi “11”, “31”, “32”, “33” un “34”. Šie kodi pamatojas tikai uz turētāja vai īpašnieka RS sniegto informāciju. |
| --- | --- |

—

Ja ir zināms iemesls izslēgšanai no reģistra, VRR datubāzē iespējamās izvēles ir kodi “11”, “31”, “32”, “33” un “34”. Šie kodi pamatojas tikai uz turētāja vai īpašnieka RS sniegto informāciju.

Reģistrācijas jautājumi

| — | Ritekli, kura reģistrācija ir apturēta vai kurš ir izņemts no reģistra, Eiropas dzelzceļu tīklā nedrīkst ekspluatēt, pamatojoties uz līdzšinējo reģistrāciju. |
| --- | --- |

—

Ritekli, kura reģistrācija ir apturēta vai kurš ir izņemts no reģistra, Eiropas dzelzceļu tīklā nedrīkst ekspluatēt, pamatojoties uz līdzšinējo reģistrāciju.

| — | Lai reģistrāciju atjaunotu pēc apturēšanas, reģistrācijas iestāde pārbauda reģistrācijas apturēšanas apstākļus. |
| --- | --- |

—

Lai reģistrāciju atjaunotu pēc apturēšanas, reģistrācijas iestāde pārbauda reģistrācijas apturēšanas apstākļus.

| — | Reģistrācijas pārcelšana saskaņā ar nosacījumiem, kas noteikti ar 1.b pantu Komisijas Lēmumā 2006/920/EK (13) un 1.b pantu Komisijas Lēmumā 2008/231/EK (14), kurā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2010/640/ES (15), nozīmē ritekļa jaunu reģistrāciju un sekojošu iepriekšējās reģistrācijas atcelšanu. |
| --- | --- |

—

Reģistrācijas pārcelšana saskaņā ar nosacījumiem, kas noteikti ar 1.b pantu Komisijas Lēmumā 2006/920/EK (13) un 1.b pantu Komisijas Lēmumā 2008/231/EK (14), kurā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2010/640/ES (15), nozīmē ritekļa jaunu reģistrāciju un sekojošu iepriekšējās reģistrācijas atcelšanu.

4. papildinājums

REĢISTRĀCIJAS STANDARTA VEIDLAPA

Image

Image

Image

5. papildinājums

GLOSĀRIJS

| Saīsinājums | Definīcija |
| --- | --- |
| KVS | Vadības iekārtu apakšsistēma |
| NVS | Neatkarīgo Valstu Savienība |
| COTIF | Starptautiskā dzelzceļa pārvadājumu konvencija |
| CR | Parasto dzelzceļu sistēma |
| DB | Datubāze |
| EK | Eiropas Komisija |
| EC RVR | Eiropas centralizētais ritekļu virtuālais reģistrs |
| EIN | Eiropas identifikācijas numurs |
| EN | Eiropas standarts (Euro Norm) |
| REN | Ritekļa Eiropas numurs |
| ERA | Eiropas Dzelzceļa aģentūra, tekstā arī “aģentūra” |
| ERATV | Apstiprināto ritekļu tipu Eiropas reģistrs |
| ERTMS | Eiropas Dzelzceļu satiksmes pārvaldības sistēma |
| ES | Eiropas Savienība |
| HS | Ātrgaitas dzelzceļa sistēma |
| II | Izmeklēšanas iestāde |
| ISO | Starptautiskā Standartizācijas organizācija |
| IP | Infrastruktūras pārvaldītājs |
| INF | Infrastruktūra |
| IT | Informācijas tehnoloģijas |
| VR | Vietējais reģistrs |
| NoBo | Paziņotā struktūra |
| VDI | Valsts drošības iestāde |
| VRR | Valsts ritekļu reģistrs |
| SNV (SITS) | Satiksmes nodrošināšana un vadība (SITS) |
| OTIF | Starptautiskā Dzelzceļa pārvadājumu starpvaldību organizācija |
| RS | Reģistrētāja struktūra, t. i., struktūra, kas atbildīga par VRR vešanu un atjaunināšanu |
| RI | Regulatīvā iestāde |
| RIC | Noteikumi par pasažieru vagonu un bagāžas vagonu savstarpēju izmantošanu starptautiskajā satiksmē |
| RIV | Noteikumi par vagonu savstarpēju izmantošanu starptautiskajā satiksmē |
| RS vai RST | Ritošais sastāvs |
| RSAD (KPTL) | Ritošā sastāva atsauces datubāze (KPTL) |
| DPU | Dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums |
| SEDP (KPTL) | Eiropas stratēģiskais izvēršanas plāns (KPTL) |
| KPTL (SITS) | Kravu pārvadājumu telemātikas lietojumprogrammas (SITS) |
| SITS | Savstarpējas izmantojamības tehniskā specifikācija |
| RTM | Ritekļa turētāja marķējums |
| RTMR | Ritekļa turētāja marķējumu reģistrs |
| RVR | Ritekļu virtuālais reģistrs |
| RSKV (SITS) | Vagons (SITS) |
| WIMO (KPTL) | Vagonu un multimodālo vienību ekspluatācijas datubāze (KPTL) |

Saīsinājums

Definīcija

KVS

Vadības iekārtu apakšsistēma

NVS

Neatkarīgo Valstu Savienība

COTIF

Starptautiskā dzelzceļa pārvadājumu konvencija

CR

Parasto dzelzceļu sistēma

DB

Datubāze

EK

Eiropas Komisija

EC RVR

Eiropas centralizētais ritekļu virtuālais reģistrs

EIN

Eiropas identifikācijas numurs

EN

Eiropas standarts (Euro Norm)

REN

Ritekļa Eiropas numurs

ERA

Eiropas Dzelzceļa aģentūra, tekstā arī “aģentūra”

ERATV

Apstiprināto ritekļu tipu Eiropas reģistrs

ERTMS

Eiropas Dzelzceļu satiksmes pārvaldības sistēma

ES

Eiropas Savienība

HS

Ātrgaitas dzelzceļa sistēma

II

Izmeklēšanas iestāde

ISO

Starptautiskā Standartizācijas organizācija

IP

Infrastruktūras pārvaldītājs

INF

Infrastruktūra

IT

Informācijas tehnoloģijas

VR

Vietējais reģistrs

NoBo

Paziņotā struktūra

VDI

Valsts drošības iestāde

VRR

Valsts ritekļu reģistrs

SNV (SITS)

Satiksmes nodrošināšana un vadība (SITS)

OTIF

Starptautiskā Dzelzceļa pārvadājumu starpvaldību organizācija

RS

Reģistrētāja struktūra, t. i., struktūra, kas atbildīga par VRR vešanu un atjaunināšanu

RI

Regulatīvā iestāde

RIC

Noteikumi par pasažieru vagonu un bagāžas vagonu savstarpēju izmantošanu starptautiskajā satiksmē

RIV

Noteikumi par vagonu savstarpēju izmantošanu starptautiskajā satiksmē

RS vai RST

Ritošais sastāvs

RSAD (KPTL)

Ritošā sastāva atsauces datubāze (KPTL)

DPU

Dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums

SEDP (KPTL)

Eiropas stratēģiskais izvēršanas plāns (KPTL)

KPTL (SITS)

Kravu pārvadājumu telemātikas lietojumprogrammas (SITS)

SITS

Savstarpējas izmantojamības tehniskā specifikācija

RTM

Ritekļa turētāja marķējums

RTMR

Ritekļa turētāja marķējumu reģistrs

RVR

Ritekļu virtuālais reģistrs

RSKV (SITS)

Vagons (SITS)

WIMO (KPTL)

Vagonu un multimodālo vienību ekspluatācijas datubāze (KPTL)

---

(1)  Saskaņā ar Komisijas Lēmumu 2006/920/EK un 2008/231/EK, kas grozīts ar Lēmumu 2009/107/EK, ātrgaitas un parastajiem ritekļiem izmanto vienādu numurēšanas sistēmu.

1

(2)  Ritekļu tipiem, kas apstiprināti saskaņā ar Direktīvas 2008/57/EK 26. pantu.

2

(3)  Reģistrs, kas paredzēts Direktīvas 2008/57/EK 34. pantā.

3

(4)  Atļauja piešķirta saskaņā ar Direktīvas 2008/57/EK V nodaļu, vai atļauja piešķirta saskaņā ar atļauju režīmiem, kas bija spēkā pirms Direktīvas 2008/57/EK transponēšanas.

4

(5)  Reģistrētāja struktūra (RS) ir struktūra, ko katra dalībvalsts nozīmē saskaņā ar Direktīvas 2008/57/EK 33. panta 1. punkta b) apakšpunktu, VRR ierakstu veikšanai un atjaunināšanai.

5

(6)  Kā paredzēts Luksemburgā pieņemtajā protokolā, kas pievienots Konvencijai par starptautiskajām garantijām attiecībā uz pārvietojamām iekārtām un attiecas uz dzelzceļa ritošo sastāvu un ko parakstīja Luksemburgā 2007. gada 23. februārī.

6

(7)  Tomēr visiem jaunajiem ritekļiem, ko nodod ekspluatācijā AAE, BLS, FNME un GySEV/ROeEE, jāpiešķir valsts standarta kods.

7

AAE

BLS

FNME

GySEV/ROeEE

(8)  OV L 235, 17.9.1996., 6. lpp.

8

(9)  OV L 110, 20.4.2001., 1. lpp.

9

(10)  Ja riteklis ir aprīkots ar vairāk nekā vienu B sistēmu, katrai sistēmai jānorāda atsevišķs kods.

10

Ciparu kodu veido trīs simboli, un tie var būt šādi:

| — | “1xx” – ar signalizācijas sistēmu aprīkots riteklis, |
| --- | --- |

—

“1xx” – ar signalizācijas sistēmu aprīkots riteklis,

| — | “2xx” – ar radio aprīkots riteklis. |
| --- | --- |

—

“2xx” – ar radio aprīkots riteklis.

“Xx” ir ciparu kods atbilstīgi KVS SITS B pielikuma kodiem.

(11)  Ja 4. ailē “Kārtas skaitlis” rezervētie 4 cipari gada laikā tiek pilnībā izmantoti, pirmos divus 2. ailes ciparus attiecīgi maina šādi:

11

| — | no [5 1] uz [5 5] attiecībā uz vilces ritekļiem, |
| --- | --- |

—

no [5 1] uz [5 5] attiecībā uz vilces ritekļiem,

| — | no [5 2] uz [5 6] attiecībā uz velkamajiem pasažieru vagoniem, |
| --- | --- |

—

no [5 2] uz [5 6] attiecībā uz velkamajiem pasažieru vagoniem,

| — | no [5 3] uz [5 7] attiecībā uz kravas vagoniem, |
| --- | --- |

—

no [5 3] uz [5 7] attiecībā uz kravas vagoniem,

| — | no [5 4] uz [5 8] attiecībā uz īpašajiem ritekļiem. |
| --- | --- |

—

no [5 4] uz [5 8] attiecībā uz īpašajiem ritekļiem.

(12)  4. ailē piešķirtie skaitļi ir šādi:

12

| — | no 1 000 līdz 1 999 attiecībā uz vilces ritekļiem, |
| --- | --- |

—

no 1 000 līdz 1 999 attiecībā uz vilces ritekļiem,

| — | no 2 000 līdz 2 999 attiecībā uz velkamajiem pasažieru vagoniem, |
| --- | --- |

—

no 2 000 līdz 2 999 attiecībā uz velkamajiem pasažieru vagoniem,

| — | no 3 000 līdz 3 999 attiecībā uz vagoniem, |
| --- | --- |

—

no 3 000 līdz 3 999 attiecībā uz vagoniem,

| — | no 4 000 līdz 4 999 attiecībā uz īpašajiem ritekļiem. |
| --- | --- |

—

no 4 000 līdz 4 999 attiecībā uz īpašajiem ritekļiem.

(13)  OV L 359, 18.12.2006., 1. lpp.

13

(14)  OV L 84, 26.3.2008., 1. lpp.

14

(15)  OV L 280, 26.10.2010., 29. lpp.

15

---