# Uradni list L 15/2011

| | ISSN 1725-5155
  doi:10.3000/17255155.L_2011.015.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 15 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5420. januar 2011 |

ISSN 1725-5155

doi:10.3000/17255155.L_2011.015.slv

Uradni list

Evropske unije

L 15

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5420. januar 2011

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Izvedbena uredba Sveta (EU) št. 38/2011 z dne 18. januarja 2011 o spremembi Uredbe (ES) št. 1292/2007 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz folije iz polietilen tereftalata (PET) s poreklom iz Indije | 1 |
| | | Uredba Komisije (EU) št. 39/2011 z dne 19. januarja 2011 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 5 |
| | | Uredba Komisije (EU) št. 40/2011 z dne 19. januarja 2011 o izdaji uvoznih dovoljenj na podlagi zahtevkov, vloženih v prvih sedmih dneh januarja 2011 v okviru tarifne kvote za visokokakovostno goveje meso, ki se upravlja Uredba (ES) št. 620/2009 | 7 |
| | | Uredba Komisije (EU) št. 41/2011 z dne 19. januarja 2011 o izdaji uvoznih dovoljenj na podlagi zahtevkov, predloženih v prvih sedmih dnevih meseca januarja 2011 v okviru tarifnih kvot za perutninsko meso, odprtih z Uredbo (ES) št. 616/2007 | 8 |
| | | Uredba Komisije (EU) št. 42/2011 z dne 19. januarja 2011 o odložitvi vlaganja zahtevkov za uvozna dovoljenja za proizvode v sektorju sladkorja v okviru nekaterih tarifnih kvot | 10 |
| | | SKLEPI |
| | | 2011/30/EU |
| | * | Sklep Komisije z dne 19. januarja 2011 o enakovrednosti sistemov javnega nadzora, zagotavljanja kakovosti, preiskav in kazni za revizorje in revizijske subjekte nekaterih tretjih držav ter o prehodnem obdobju za revizijske dejavnosti revizorjev in revizijskih subjektov nekaterih tretjih držav v Evropski uniji
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 117)

   (
  1
  ) | 12 |
| | | 2011/31/EU |
| | * | Sklep Komisije z dne 19. januarja 2011 o zaključku protisubvencijskega postopka v zvezi z uvozom prečiščene tereftalne kisline in njenih soli s poreklom iz Tajske | 17 |
| | | 2011/32/EU |
| | * | Sklep Komisije z dne 19. januarja 2011 o zaključku protidampinškega postopka v zvezi z uvozom prečiščene tereftalne kisline in njenih soli s poreklom iz Tajske | 22 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Izvedbena uredba Sveta (EU) št. 38/2011 z dne 18. januarja 2011 o spremembi Uredbe (ES) št. 1292/2007 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz folije iz polietilen tereftalata (PET) s poreklom iz Indije

1

Uredba Komisije (EU) št. 39/2011 z dne 19. januarja 2011 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

5

Uredba Komisije (EU) št. 40/2011 z dne 19. januarja 2011 o izdaji uvoznih dovoljenj na podlagi zahtevkov, vloženih v prvih sedmih dneh januarja 2011 v okviru tarifne kvote za visokokakovostno goveje meso, ki se upravlja Uredba (ES) št. 620/2009

7

Uredba Komisije (EU) št. 41/2011 z dne 19. januarja 2011 o izdaji uvoznih dovoljenj na podlagi zahtevkov, predloženih v prvih sedmih dnevih meseca januarja 2011 v okviru tarifnih kvot za perutninsko meso, odprtih z Uredbo (ES) št. 616/2007

8

Uredba Komisije (EU) št. 42/2011 z dne 19. januarja 2011 o odložitvi vlaganja zahtevkov za uvozna dovoljenja za proizvode v sektorju sladkorja v okviru nekaterih tarifnih kvot

10

SKLEPI

2011/30/EU

*

Sklep Komisije z dne 19. januarja 2011 o enakovrednosti sistemov javnega nadzora, zagotavljanja kakovosti, preiskav in kazni za revizorje in revizijske subjekte nekaterih tretjih držav ter o prehodnem obdobju za revizijske dejavnosti revizorjev in revizijskih subjektov nekaterih tretjih držav v Evropski uniji
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 117)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 117)

1

12

2011/31/EU

*

Sklep Komisije z dne 19. januarja 2011 o zaključku protisubvencijskega postopka v zvezi z uvozom prečiščene tereftalne kisline in njenih soli s poreklom iz Tajske

17

2011/32/EU

*

Sklep Komisije z dne 19. januarja 2011 o zaključku protidampinškega postopka v zvezi z uvozom prečiščene tereftalne kisline in njenih soli s poreklom iz Tajske

22

| | | IV   Akti, sprejeti pred 1. decembrom 2009 v skladu s Pogodbo ES, Pogodbo EU in Pogodbo Euratom |
| --- | --- | --- |
| | * | Odločba Nadzornega organa Efte št. 190/09/COL z dne 22. aprila 2009 o devetinšestdeseti spremembi procesnih in materialnih pravil na področju državne pomoči z vključitvijo spremenjenega poglavja o začasnem okviru za ukrepe državnih pomoči v podporo dostopu do financiranja ob trenutni finančni in gospodarski krizi | 26 |

IV   Akti, sprejeti pred 1. decembrom 2009 v skladu s Pogodbo ES, Pogodbo EU in Pogodbo Euratom

*

Odločba Nadzornega organa Efte št. 190/09/COL z dne 22. aprila 2009 o devetinšestdeseti spremembi procesnih in materialnih pravil na področju državne pomoči z vključitvijo spremenjenega poglavja o začasnem okviru za ukrepe državnih pomoči v podporo dostopu do financiranja ob trenutni finančni in gospodarski krizi

26

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 20.1.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 15/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 15/1

---

IZVEDBENA UREDBA SVETA (EU) št. 38/2011

z dne 18. januarja 2011

o spremembi Uredbe (ES) št. 1292/2007 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz folije iz polietilen tereftalata (PET) s poreklom iz Indije

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), in zlasti člena 9(4) ter člena 11(3), (5) in (6) Uredbe,

ob upoštevanju predloga, ki ga je po posvetovanju s svetovalnim odborom predložila Evropska komisija („Komisija“),

ob upoštevanju naslednjega:

A.   POSTOPEK

1.   Prejšnje preiskave in veljavni protidampinški ukrepi

| (1) | Svet je avgusta 2001 z Uredbo (ES) št. 1676/2001 (2) uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz folije iz polietilen tereftalata (PET) s poreklom, med drugim, iz Indije. Ti ukrepi so bili v obliki protidampinške dajatve ad valorem v višini od 0 % do 62,6 % uvedeni na uvoz poimensko navedenih proizvajalcev izvoznikov, na uvoz vseh drugih družb pa je bila uvedena stopnja preostale dajatve v višini 53,3 %. |
| --- | --- |

(1)

Svet je avgusta 2001 z Uredbo (ES) št. 1676/2001 (2) uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz folije iz polietilen tereftalata (PET) s poreklom, med drugim, iz Indije. Ti ukrepi so bili v obliki protidampinške dajatve ad valorem v višini od 0 % do 62,6 % uvedeni na uvoz poimensko navedenih proizvajalcev izvoznikov, na uvoz vseh drugih družb pa je bila uvedena stopnja preostale dajatve v višini 53,3 %.

| (2) | Svet je marca 2006 z Uredbo (ES) št. 366/2006 (3) spremenil ukrepe, uvedene z Uredbo (ES) št. 1676/2001. Uvedena protidampinška dajatev je znašala med 0 % in 18 % ob upoštevanju ugotovitev pregleda zaradi izteka ukrepa dokončnih izravnalnih dajatev (Uredba Sveta (ES) št. 367/2006 (4)). |
| --- | --- |

(2)

Svet je marca 2006 z Uredbo (ES) št. 366/2006 (3) spremenil ukrepe, uvedene z Uredbo (ES) št. 1676/2001. Uvedena protidampinška dajatev je znašala med 0 % in 18 % ob upoštevanju ugotovitev pregleda zaradi izteka ukrepa dokončnih izravnalnih dajatev (Uredba Sveta (ES) št. 367/2006 (4)).

| (3) | Svet je po vmesnem pregledu glede subvencioniranja indijskega proizvajalca PET folije Garware Polyester Limited avgusta 2006 z Uredbo (ES) št. 1288/2006 (5) spremenil dokončno protidampinško dajatev, uvedeno za Garware z Uredbo (ES) št. 1676/2001. |
| --- | --- |

(3)

Svet je po vmesnem pregledu glede subvencioniranja indijskega proizvajalca PET folije Garware Polyester Limited avgusta 2006 z Uredbo (ES) št. 1288/2006 (5) spremenil dokončno protidampinško dajatev, uvedeno za Garware z Uredbo (ES) št. 1676/2001.

| (4) | Svet je septembra 2006 na zahtevo novega proizvajalca izvoznika z Uredbo (ES) št. 1424/2006 (6) spremenil Uredbo (ES) št. 1676/2001 v zvezi z enim indijskim izvoznikom. Spremenjena uredba je za zadevno družbo določila stopnjo dampinga v višini 15,5 % in stopnjo protidampinške dajatve v višini 3,5 % ob upoštevanju stopnje izvozne subvencije za to družbo, kot je bila ugotovljena v protisubvencijski preiskavi, na podlagi katere je bila sprejeta Uredba (ES) št. 367/2006. Ker za družbo ni veljala individualna izravnalna dajatev, se je uporabila stopnja, določena za vse druge družbe. |
| --- | --- |

(4)

Svet je septembra 2006 na zahtevo novega proizvajalca izvoznika z Uredbo (ES) št. 1424/2006 (6) spremenil Uredbo (ES) št. 1676/2001 v zvezi z enim indijskim izvoznikom. Spremenjena uredba je za zadevno družbo določila stopnjo dampinga v višini 15,5 % in stopnjo protidampinške dajatve v višini 3,5 % ob upoštevanju stopnje izvozne subvencije za to družbo, kot je bila ugotovljena v protisubvencijski preiskavi, na podlagi katere je bila sprejeta Uredba (ES) št. 367/2006. Ker za družbo ni veljala individualna izravnalna dajatev, se je uporabila stopnja, določena za vse druge družbe.

| (5) | Svet je novembra 2007 z Uredbo (ES) št. 1292/2007 (7) uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz PET folije s poreklom iz Indije po pregledu zaradi izteka ukrepa na podlagi člena 11(2) osnovne uredbe. Z isto uredbo se je na podlagi člena 11(3) osnovne uredbe zaključil delni vmesni pregled, po obsegu omejen na preučitev dampinga glede enega indijskega proizvajalca izvoznika. |
| --- | --- |

(5)

Svet je novembra 2007 z Uredbo (ES) št. 1292/2007 (7) uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz PET folije s poreklom iz Indije po pregledu zaradi izteka ukrepa na podlagi člena 11(2) osnovne uredbe. Z isto uredbo se je na podlagi člena 11(3) osnovne uredbe zaključil delni vmesni pregled, po obsegu omejen na preučitev dampinga glede enega indijskega proizvajalca izvoznika.

| (6) | Svet je januarja 2009 po delnem vmesnem pregledu glede subvencioniranja petih indijskih proizvajalcev PET folije, ki ga je Komisija začela na lastno pobudo, z Uredbo (ES) št. 15/2009 (8) spremenil dokončno protidampinško dajatev, uvedeno za te družbe z Uredbo (ES) št. 1292/2007, in dokončne izravnalne dajatve, uvedene za te družbe z Uredbo (ES) št. 367/2006. |
| --- | --- |

(6)

Svet je januarja 2009 po delnem vmesnem pregledu glede subvencioniranja petih indijskih proizvajalcev PET folije, ki ga je Komisija začela na lastno pobudo, z Uredbo (ES) št. 15/2009 (8) spremenil dokončno protidampinško dajatev, uvedeno za te družbe z Uredbo (ES) št. 1292/2007, in dokončne izravnalne dajatve, uvedene za te družbe z Uredbo (ES) št. 367/2006.

| (7) | Uredba (ES) št. 1292/2007 je tudi ohranila razširitev ukrepov na Brazilijo in Izrael, pri čemer so bile nekatere družbe izvzete. Uredba (ES) št. 1292/2007 je bila v zvezi s tem nazadnje spremenjena z Uredbo Sveta (EU) št. 806/2010 (9). |
| --- | --- |

(7)

Uredba (ES) št. 1292/2007 je tudi ohranila razširitev ukrepov na Brazilijo in Izrael, pri čemer so bile nekatere družbe izvzete. Uredba (ES) št. 1292/2007 je bila v zvezi s tem nazadnje spremenjena z Uredbo Sveta (EU) št. 806/2010 (9).

| (8) | Za vložnika v tem vmesnem pregledu, Garware Polyester Limited, velja dokončna protidampinška dajatev v višini 14,7 %. |
| --- | --- |

(8)

Za vložnika v tem vmesnem pregledu, Garware Polyester Limited, velja dokončna protidampinška dajatev v višini 14,7 %.

2.   Obstoječi izravnalni ukrepi

| (9) | Opozoriti bi bilo treba tudi, da za Garware Polyester Limited na podlagi Uredbe (ES) št. 15/2009 velja izravnalna dajatev v višini 5,4 %. |
| --- | --- |

(9)

Opozoriti bi bilo treba tudi, da za Garware Polyester Limited na podlagi Uredbe (ES) št. 15/2009 velja izravnalna dajatev v višini 5,4 %.

3.   Zahtevek za delni vmesni pregled

| (10) | Komisija je avgusta 2009 prejela zahtevek za delni vmesni pregled na podlagi člena 11(3) osnovne uredbe. Zahtevek, po obsegu omejen na preučitev dampinga, je vložil Garware Polyester Limited, indijski proizvajalec izvoznik („Garware“ ali „vložnik“). Vložnik je v svojem zahtevku trdil, da so se okoliščine, na podlagi katerih so bili uvedeni ukrepi, spremenile in da so te spremembe trajne narave. Vložnik je predložil dokaze prima facie, da za izravnavo dampinga nadaljevanje ukrepov na sedanji ravni ni več potrebno. |
| --- | --- |

(10)

Komisija je avgusta 2009 prejela zahtevek za delni vmesni pregled na podlagi člena 11(3) osnovne uredbe. Zahtevek, po obsegu omejen na preučitev dampinga, je vložil Garware Polyester Limited, indijski proizvajalec izvoznik („Garware“ ali „vložnik“). Vložnik je v svojem zahtevku trdil, da so se okoliščine, na podlagi katerih so bili uvedeni ukrepi, spremenile in da so te spremembe trajne narave. Vložnik je predložil dokaze prima facie, da za izravnavo dampinga nadaljevanje ukrepov na sedanji ravni ni več potrebno.

4.   Začetek pregleda

| (11) | Po posvetovanju s svetovalnim odborom je Komisija ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi, ki upravičujejo začetek delnega vmesnega pregleda, zato je z obvestilom o začetku, objavljenim 1. decembra 2009 v Uradnem listu Evropske unije
   (10), objavila začetek delnega vmesnega pregleda v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe, po obsegu omejen na preučitev dampinga v zvezi z vložnikom. |
| --- | --- |

(11)

Po posvetovanju s svetovalnim odborom je Komisija ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi, ki upravičujejo začetek delnega vmesnega pregleda, zato je z obvestilom o začetku, objavljenim 1. decembra 2009 v Uradnem listu Evropske unije
   (10), objavila začetek delnega vmesnega pregleda v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe, po obsegu omejen na preučitev dampinga v zvezi z vložnikom.

| (12) | Preiskava v zvezi z delnim vmesnim pregledom je tudi ocenila potrebo, odvisno od ugotovitev pregleda, po spremembi stopnje dajatve, ki velja za uvoz zadevnega izdelka od proizvajalcev izvoznikov iz zadevne države, ki niso poimensko navedeni v členu 2(2) Uredbe (ES) št. 1292/2007, torej stopnje protidampinške dajatve, ki velja za vse druge družbe v Indiji. |
| --- | --- |

(12)

Preiskava v zvezi z delnim vmesnim pregledom je tudi ocenila potrebo, odvisno od ugotovitev pregleda, po spremembi stopnje dajatve, ki velja za uvoz zadevnega izdelka od proizvajalcev izvoznikov iz zadevne države, ki niso poimensko navedeni v členu 2(2) Uredbe (ES) št. 1292/2007, torej stopnje protidampinške dajatve, ki velja za vse druge družbe v Indiji.

5.   Preiskava

| (13) | Preiskava ravni dampinga je zajela obdobje od 1. oktobra 2008 do 30. septembra 2009 („obdobje preiskave v zvezi s pregledom“ ali „OPP“). |
| --- | --- |

(13)

Preiskava ravni dampinga je zajela obdobje od 1. oktobra 2008 do 30. septembra 2009 („obdobje preiskave v zvezi s pregledom“ ali „OPP“).

| (14) | Komisija je vložnika, organe države izvoznice in industrijo Unije uradno obvestila o začetku preiskave v zvezi z delnim vmesnim pregledom. Zainteresirane strani so imele možnost pisno izraziti svoja stališča in zaprositi za zaslišanje. |
| --- | --- |

(14)

Komisija je vložnika, organe države izvoznice in industrijo Unije uradno obvestila o začetku preiskave v zvezi z delnim vmesnim pregledom. Zainteresirane strani so imele možnost pisno izraziti svoja stališča in zaprositi za zaslišanje.

| (15) | Komisija je vložniku poslala vprašalnik, da bi pridobila informacije, ki so potrebne za njeno preiskavo, ta pa ga je izpolnjenega vrnil v določenem roku. |
| --- | --- |

(15)

Komisija je vložniku poslala vprašalnik, da bi pridobila informacije, ki so potrebne za njeno preiskavo, ta pa ga je izpolnjenega vrnil v določenem roku.

| (16) | Komisija je iskala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za določitev dampinga. V prostorih vložnika je bil izveden preveritveni obisk. |
| --- | --- |

(16)

Komisija je iskala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za določitev dampinga. V prostorih vložnika je bil izveden preveritveni obisk.

B.   ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

1.   Zadevni izdelek

| (17) | Izdelek, ki ga zajema ta pregled, je enak kot izdelek, kot ga opredeljuje Uredba (ES) št. 1292/2007 o uvedbi veljavnih ukrepov, in sicer folija iz polietilen tereftalata (PET) s poreklom iz Indije, ki se uvršča pod oznaki KN ex 3920 62 19 in ex 3920 62 90. |
| --- | --- |

(17)

Izdelek, ki ga zajema ta pregled, je enak kot izdelek, kot ga opredeljuje Uredba (ES) št. 1292/2007 o uvedbi veljavnih ukrepov, in sicer folija iz polietilen tereftalata (PET) s poreklom iz Indije, ki se uvršča pod oznaki KN ex 3920 62 19 in ex 3920 62 90.

2.   Podobni izdelek

| (18) | Ta preiskava je podobno kot prejšnje pokazala, da imajo PET folija, proizvedena v Indiji in izvožena v Unijo, ter PET folija, proizvedena in prodana na domačem indijskem trgu, ter PET folija, ki jo proizvedejo in prodajo v EU proizvajalci Unije, enake osnovne fizikalne in kemijske lastnosti ter enake osnovne uporabe. |
| --- | --- |

(18)

Ta preiskava je podobno kot prejšnje pokazala, da imajo PET folija, proizvedena v Indiji in izvožena v Unijo, ter PET folija, proizvedena in prodana na domačem indijskem trgu, ter PET folija, ki jo proizvedejo in prodajo v EU proizvajalci Unije, enake osnovne fizikalne in kemijske lastnosti ter enake osnovne uporabe.

| (19) | Zato se ti izdelki v smislu člena 1(4) osnovne uredbe štejejo za podobne izdelke. |
| --- | --- |

(19)

Zato se ti izdelki v smislu člena 1(4) osnovne uredbe štejejo za podobne izdelke.

C.   DAMPING

(a)   Normalna vrednost

| (20) | V skladu s členom 2(2) osnovne uredbe je Komisija najprej preučila, ali je bila vložnikova domača prodaja podobnega izdelka neodvisnim strankam reprezentativna, torej ali je bil celoten obseg takšne prodaje vsaj enak 5 % celotnega obsega ustreznega izvoza v Unijo. |
| --- | --- |

(20)

V skladu s členom 2(2) osnovne uredbe je Komisija najprej preučila, ali je bila vložnikova domača prodaja podobnega izdelka neodvisnim strankam reprezentativna, torej ali je bil celoten obseg takšne prodaje vsaj enak 5 % celotnega obsega ustreznega izvoza v Unijo.

| (21) | Komisija je nato opredelila tiste vrste podobnega izdelka, ki jih je družba prodala na domačem trgu in so bile identične ali neposredno primerljive z vrstami, izvoženimi v Unijo. |
| --- | --- |

(21)

Komisija je nato opredelila tiste vrste podobnega izdelka, ki jih je družba prodala na domačem trgu in so bile identične ali neposredno primerljive z vrstami, izvoženimi v Unijo.

| (22) | Nadalje je bilo preučeno še, ali je domača prodaja vložnika za posamezno vrsto izdelka reprezentativna, torej ali je domača prodaja posamezne vrste izdelka vsaj enaka 5 % obsega prodaje enake vrste izdelka v Unijo. Nato se je za vrste izdelkov, ki so se prodajale v reprezentativnih količinah, ugotavljalo, ali je bila taka prodaja opravljena po običajnem poteku trgovine v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(22)

Nadalje je bilo preučeno še, ali je domača prodaja vložnika za posamezno vrsto izdelka reprezentativna, torej ali je domača prodaja posamezne vrste izdelka vsaj enaka 5 % obsega prodaje enake vrste izdelka v Unijo. Nato se je za vrste izdelkov, ki so se prodajale v reprezentativnih količinah, ugotavljalo, ali je bila taka prodaja opravljena po običajnem poteku trgovine v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe.

| (23) | Preučitev tega, ali bi se za domačo prodajo posamezne vrste izdelka, prodanega na domačem trgu v reprezentativnih količinah, lahko upoštevalo, kot da je bila opravljena po običajnem poteku trgovine, je bila opravljena z določitvijo deleža dobičkonosne prodaje neodvisnim strankam za zadevno vrsto. Kadar je bila domača prodaja posamezne vrste izdelka opravljena v zadostnih količinah in po običajnem poteku trgovine, je normalna vrednost vedno temeljila na dejanski domači ceni, izračunani kot tehtano povprečje celotne domače prodaje zadevne vrste v OPP. |
| --- | --- |

(23)

Preučitev tega, ali bi se za domačo prodajo posamezne vrste izdelka, prodanega na domačem trgu v reprezentativnih količinah, lahko upoštevalo, kot da je bila opravljena po običajnem poteku trgovine, je bila opravljena z določitvijo deleža dobičkonosne prodaje neodvisnim strankam za zadevno vrsto. Kadar je bila domača prodaja posamezne vrste izdelka opravljena v zadostnih količinah in po običajnem poteku trgovine, je normalna vrednost vedno temeljila na dejanski domači ceni, izračunani kot tehtano povprečje celotne domače prodaje zadevne vrste v OPP.

| (24) | Za preostale vrste izdelkov, katerih domača prodaja ni bila reprezentativna ali opravljena po običajnem poteku trgovine, je bila normalna vrednost konstruirana v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe. Normalna vrednost je bila konstruirana tako, da se je proizvodnim stroškom izvoženih vrst po potrebi dodal ustrezen delež za prodajo, za splošne in upravne izdatke ter primerna stopnja dobička na podlagi dejanskih podatkov o proizvodnji in prodaji, ki jih je preiskovani proizvajalec izvoznik v skladu s prvim stavkom člena 2(6) osnovne uredbe uporabljal pri običajnem poteku trgovine s podobnim izdelkom. |
| --- | --- |

(24)

Za preostale vrste izdelkov, katerih domača prodaja ni bila reprezentativna ali opravljena po običajnem poteku trgovine, je bila normalna vrednost konstruirana v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe. Normalna vrednost je bila konstruirana tako, da se je proizvodnim stroškom izvoženih vrst po potrebi dodal ustrezen delež za prodajo, za splošne in upravne izdatke ter primerna stopnja dobička na podlagi dejanskih podatkov o proizvodnji in prodaji, ki jih je preiskovani proizvajalec izvoznik v skladu s prvim stavkom člena 2(6) osnovne uredbe uporabljal pri običajnem poteku trgovine s podobnim izdelkom.

(b)   Izvozna cena

| (25) | Ker je bil ves izvoz sodelujočega indijskega proizvajalca izvoznika v Unijo opravljen neposredno neodvisnim strankam, je bila izvozna cena določena na podlagi cen, ki so se dejansko plačevale ali se plačujejo za zadevni izdelek v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(25)

Ker je bil ves izvoz sodelujočega indijskega proizvajalca izvoznika v Unijo opravljen neposredno neodvisnim strankam, je bila izvozna cena določena na podlagi cen, ki so se dejansko plačevale ali se plačujejo za zadevni izdelek v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe.

(c)   Primerjava

| (26) | Primerjava tehtane povprečne normalne vrednosti s tehtano povprečno izvozno ceno je bila izvedena na podlagi cene franko tovarna in na enaki ravni trgovine. Za zagotovitev poštene primerjave med normalno vrednostjo in izvozno ceno so se v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe upoštevale razlike v dejavnikih, za katere se je izkazalo, da so vplivale na cene in primerljivost cen. V ta namen so bile narejene ustrezne prilagoditve za razlike pri stroških prevoza, zavarovanja, manipuliranja, natovarjanja in drugih dodatnih stroških, stroških provizij, finančnih stroških ter stroških pakiranja, ki jih je vložnik plačal, kjer je bilo to potrebno in upravičeno. |
| --- | --- |

(26)

Primerjava tehtane povprečne normalne vrednosti s tehtano povprečno izvozno ceno je bila izvedena na podlagi cene franko tovarna in na enaki ravni trgovine. Za zagotovitev poštene primerjave med normalno vrednostjo in izvozno ceno so se v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe upoštevale razlike v dejavnikih, za katere se je izkazalo, da so vplivale na cene in primerljivost cen. V ta namen so bile narejene ustrezne prilagoditve za razlike pri stroških prevoza, zavarovanja, manipuliranja, natovarjanja in drugih dodatnih stroških, stroških provizij, finančnih stroških ter stroških pakiranja, ki jih je vložnik plačal, kjer je bilo to potrebno in upravičeno.

(d)   Stopnja dampinga

| (27) | V skladu s členom 2(11) osnovne uredbe je bila tehtana povprečna normalna vrednost glede na vrsto primerjana s tehtano povprečno izvozno ceno ustrezne vrste zadevnega izdelka. Ta primerjava ni pokazala obstoja dampinga. |
| --- | --- |

(27)

V skladu s členom 2(11) osnovne uredbe je bila tehtana povprečna normalna vrednost glede na vrsto primerjana s tehtano povprečno izvozno ceno ustrezne vrste zadevnega izdelka. Ta primerjava ni pokazala obstoja dampinga.

D.   TRAJNA NARAVA SPREMENJENIH OKOLIŠČIN

| (28) | V skladu s členom 11(3) osnovne uredbe se je preučilo tudi, ali bi se glede spremenjenih okoliščin lahko štelo, da so trajne narave. |
| --- | --- |

(28)

V skladu s členom 11(3) osnovne uredbe se je preučilo tudi, ali bi se glede spremenjenih okoliščin lahko štelo, da so trajne narave.

| (29) | V zvezi s tem je preiskava pokazala, da je Garware po prejšnji preiskavi, torej pregledu zaradi izteka ukrepa iz uvodne izjave 5, bistveno spremenil svoj postopek in tehnologijo proizvodnje. Družba je glavno surovino dimetil tereftalat (DMT) zamenjala s prečiščeno tereftalno kislino (PTA). V obdobju preiskave navedenega pregleda zaradi izteka ukrepa je bila družba Garware edini indijski proizvajalec izvoznik, ki je še vedno uporabljal staro tehnologijo na podlagi DMT. Sprememba tehnologije in naložbe v nov obrat za proizvodnjo čipov so bistveno znižale proizvodne stroške od prejšnjega pregleda zaradi izteka ukrepov do trenutnega pregleda. To znižanje stroškov neposredno vpliva na stopnjo dampinga. Ta sprememba okoliščin se zato lahko šteje kot trajne narave. |
| --- | --- |

(29)

V zvezi s tem je preiskava pokazala, da je Garware po prejšnji preiskavi, torej pregledu zaradi izteka ukrepa iz uvodne izjave 5, bistveno spremenil svoj postopek in tehnologijo proizvodnje. Družba je glavno surovino dimetil tereftalat (DMT) zamenjala s prečiščeno tereftalno kislino (PTA). V obdobju preiskave navedenega pregleda zaradi izteka ukrepa je bila družba Garware edini indijski proizvajalec izvoznik, ki je še vedno uporabljal staro tehnologijo na podlagi DMT. Sprememba tehnologije in naložbe v nov obrat za proizvodnjo čipov so bistveno znižale proizvodne stroške od prejšnjega pregleda zaradi izteka ukrepov do trenutnega pregleda. To znižanje stroškov neposredno vpliva na stopnjo dampinga. Ta sprememba okoliščin se zato lahko šteje kot trajne narave.

| (30) | Opozoriti bi bilo treba tudi, da je bila izračunana indikativna stopnja dampinga za izvoz vložnika v tretje države v OPP negativna. Ta izvoz je bil po obsegu nekajkrat večji od izvoza v Unijo. |
| --- | --- |

(30)

Opozoriti bi bilo treba tudi, da je bila izračunana indikativna stopnja dampinga za izvoz vložnika v tretje države v OPP negativna. Ta izvoz je bil po obsegu nekajkrat večji od izvoza v Unijo.

| (31) | Zaradi tega se je štelo, da se okoliščine, ki so privedle do začetka tega vmesnega pregleda, v bližnji prihodnosti verjetno ne bodo toliko spremenile, da bi vplivale na ugotovitve iz vmesnega pregleda. Zato se je sklenilo, da so spremenjene okoliščine trajne narave in da uporaba ukrepa na sedanji ravni ni več upravičena. |
| --- | --- |

(31)

Zaradi tega se je štelo, da se okoliščine, ki so privedle do začetka tega vmesnega pregleda, v bližnji prihodnosti verjetno ne bodo toliko spremenile, da bi vplivale na ugotovitve iz vmesnega pregleda. Zato se je sklenilo, da so spremenjene okoliščine trajne narave in da uporaba ukrepa na sedanji ravni ni več upravičena.

E.   PROTIDAMPINŠKI UKREPI

| (32) | Glede na rezultate te preiskave v zvezi s pregledom se zdi primerno, da se protidampinška dajatev, ki se uporablja za uvoz zadevnega izdelka družbe Garware, spremeni na 0 %. |
| --- | --- |

(32)

Glede na rezultate te preiskave v zvezi s pregledom se zdi primerno, da se protidampinška dajatev, ki se uporablja za uvoz zadevnega izdelka družbe Garware, spremeni na 0 %.

| (33) | Na podlagi člena 14(1) osnovne uredbe in drugega pododstavka člena 24(1) Uredbe Sveta (ES) št. 597/2009 (11) za noben izdelek ne smejo hkrati veljati protidampinške in izravnalne dajatve za obravnavanje enih in istih razmer, ki izhajajo iz dampinga ali izvoznega subvencioniranja. Za vložnika velja izravnalna dajatev, kot je navedeno v uvodni izjavi 9. Ker je protidampinška dajatev za vložnika v zvezi z zadevnim izdelkom 0 %, v tem primeru ni nastal takšen položaj. |
| --- | --- |

(33)

Na podlagi člena 14(1) osnovne uredbe in drugega pododstavka člena 24(1) Uredbe Sveta (ES) št. 597/2009 (11) za noben izdelek ne smejo hkrati veljati protidampinške in izravnalne dajatve za obravnavanje enih in istih razmer, ki izhajajo iz dampinga ali izvoznega subvencioniranja. Za vložnika velja izravnalna dajatev, kot je navedeno v uvodni izjavi 9. Ker je protidampinška dajatev za vložnika v zvezi z zadevnim izdelkom 0 %, v tem primeru ni nastal takšen položaj.

| (34) | Zainteresirane strani so bile obveščene o osnovnih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih se je nameravala predlagati sprememba stopnje dajatve, ki se uporablja za vložnika, in so imele možnost, da podajo svoje pripombe. Prejete niso bile nobene pripombe – |
| --- | --- |

(34)

Zainteresirane strani so bile obveščene o osnovnih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih se je nameravala predlagati sprememba stopnje dajatve, ki se uporablja za vložnika, in so imele možnost, da podajo svoje pripombe. Prejete niso bile nobene pripombe –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Vnos v zvezi z Garware Polyester Limited v razpredelnici iz člena 2(2) Uredbe (ES) št. 1292/2007 se nadomesti z naslednjim:

| „Garware Polyester Limited, Garware House, 50-A, Swami Nityanand Marg, Vile Parle (East), Mumbai 400 057, Indija | 0,0 | A028“ |
| --- | --- | --- |

„Garware Polyester Limited, Garware House, 50-A, Swami Nityanand Marg, Vile Parle (East), Mumbai 400 057, Indija

0,0

A028“

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 18. januarja 2011

Za Svet

Predsednik

G. MATOLCSY

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 51.

1

(2)  UL L 227, 23.8.2001, str. 1.

2

(3)  UL L 68, 8.3.2006, str. 6.

3

(4)  UL L 68, 8.3.2006, str. 15.

4

(5)  UL L 236, 31.8.2006, str. 1.

5

(6)  UL L 270, 29.9.2006, str. 1.

6

(7)  UL L 288, 6.11.2007, str. 1.

7

(8)  UL L 6, 10.1.2009, str. 1.

8

(9)  UL L 242, 15.9.2010, str. 6.

9

(10)  UL C 291, 1.12.2009, str. 28.

10

(11)  UL L 188, 18.7.2009, str. 93.

11

---

| 20.1.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 15/5 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 15/5

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 39/2011

z dne 19. januarja 2011

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1580/2007 z dne 21. decembra 2007 o določitvi izvedbenih pravil za uredbe Sveta (ES) št. 2200/96, (ES) št. 2201/96 in (ES) št. 1182/2007 v sektorju sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 138(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

Uredba (ES) št. 1580/2007 ob uporabi rezultatov večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, v skladu s katerimi Komisija določi pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XV k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 138 Uredbe (ES) št. 1580/2007 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 20. januarja 2011.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 19. januarja 2011

Za Komisijo V imenu predsednika

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 350, 31.12.2007, str. 1.

2

---

PRILOGA

Pavšalne uvozne vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretjih držav (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | MA | 65,3 |
| TN | 120,5 |
| TR | 109,9 |
| ZZ | 98,6 |
| 0707 00 05 | EG | 158,2 |
| JO | 87,5 |
| TR | 93,6 |
| ZZ | 113,1 |
| 0709 90 70 | MA | 35,5 |
| TR | 113,3 |
| ZZ | 74,4 |
| 0709 90 80 | EG | 219,6 |
| ZZ | 219,6 |
| 0805 10 20 | AR | 41,5 |
| BR | 41,5 |
| EG | 57,5 |
| MA | 58,1 |
| TR | 67,4 |
| ZA | 41,5 |
| ZZ | 51,3 |
| 0805 20 10 | MA | 68,6 |
| TR | 79,6 |
| ZZ | 74,1 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 69,6 |
| HR | 46,1 |
| IL | 67,1 |
| JM | 101,1 |
| MA | 103,8 |
| PK | 69,0 |
| TR | 70,3 |
| ZZ | 75,3 |
| 0805 50 10 | AR | 45,3 |
| TR | 56,0 |
| UY | 45,3 |
| ZZ | 48,9 |
| 0808 10 80 | AR | 78,5 |
| CA | 117,8 |
| CL | 82,5 |
| CN | 101,3 |
| MK | 50,7 |
| US | 139,1 |
| ZZ | 95,0 |
| 0808 20 50 | CN | 79,5 |
| NZ | 97,8 |
| US | 128,0 |
| ZZ | 101,8 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretjih držav (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

MA

65,3

TN

120,5

TR

109,9

ZZ

98,6

0707 00 05

EG

158,2

JO

87,5

TR

93,6

ZZ

113,1

0709 90 70

MA

35,5

TR

113,3

ZZ

74,4

0709 90 80

EG

219,6

ZZ

219,6

0805 10 20

AR

41,5

BR

41,5

EG

57,5

MA

58,1

TR

67,4

ZA

41,5

ZZ

51,3

0805 20 10

MA

68,6

TR

79,6

ZZ

74,1

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

69,6

HR

46,1

IL

67,1

JM

101,1

MA

103,8

PK

69,0

TR

70,3

ZZ

75,3

0805 50 10

AR

45,3

TR

56,0

UY

45,3

ZZ

48,9

0808 10 80

AR

78,5

CA

117,8

CL

82,5

CN

101,3

MK

50,7

US

139,1

ZZ

95,0

0808 20 50

CN

79,5

NZ

97,8

US

128,0

ZZ

101,8

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

| 20.1.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 15/7 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 15/7

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 40/2011

z dne 19. januarja 2011

o izdaji uvoznih dovoljenj na podlagi zahtevkov, vloženih v prvih sedmih dneh januarja 2011 v okviru tarifne kvote za visokokakovostno goveje meso, ki se upravlja Uredba (ES) št. 620/2009

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1301/2006 z dne 31. avgusta 2006 o določitvi skupnih pravil za upravljanje uvoznih tarifnih kvot za kmetijske proizvode, ki se upravljajo s sistemom uvoznih dovoljenj (2), in zlasti člena 7(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 620/2009 z dne 13. julija 2009 o upravljanju uvozne tarifne kvote za visokokakovostno goveje meso (3) določa podrobna pravila za vložitev zahtevkov in izdajo uvoznih dovoljenj. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 620/2009 z dne 13. julija 2009 o upravljanju uvozne tarifne kvote za visokokakovostno goveje meso (3) določa podrobna pravila za vložitev zahtevkov in izdajo uvoznih dovoljenj.

| (2) | Člen 7(2) Uredbe (ES) št. 1301/2006 določa, da je treba v primerih, kadar količine, zajete v zahtevkih za izdajo dovoljenja, presegajo količine, ki so na voljo za obdobje kvote, določiti koeficient dodelitve za količine, zajete v posameznem zahtevku za izdajo dovoljenja. Zahtevki za uvozna dovoljenja, vloženi v skladu s členom 3 Uredbe (ES) št. 620/2009 med 1. in 7. januarja 2011, presegajo količine, ki so na voljo. Zato je treba določiti koeficient dodelitve in v kakšnem obsegu se lahko izdajo uvozna dovoljenja – |
| --- | --- |

(2)

Člen 7(2) Uredbe (ES) št. 1301/2006 določa, da je treba v primerih, kadar količine, zajete v zahtevkih za izdajo dovoljenja, presegajo količine, ki so na voljo za obdobje kvote, določiti koeficient dodelitve za količine, zajete v posameznem zahtevku za izdajo dovoljenja. Zahtevki za uvozna dovoljenja, vloženi v skladu s členom 3 Uredbe (ES) št. 620/2009 med 1. in 7. januarja 2011, presegajo količine, ki so na voljo. Zato je treba določiti koeficient dodelitve in v kakšnem obsegu se lahko izdajo uvozna dovoljenja –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Zahtevki za uvozna dovoljenja iz kvote z zaporedno številko 09.4449, vloženi med 1. in 7. januarja 2011, v skladu s členom 3 Uredbe (ES) št. 620/2009, se pomnožijo s koeficientom dodelitve 84,156557 %.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 19. januarja 2011

Za Komisijo V imenu predsednika

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 238, 1.9.2006, str. 13.

2

(3)  UL L 182, 15.7.2009, str. 25.

3

---

| 20.1.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 15/8 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 15/8

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 41/2011

z dne 19. januarja 2011

o izdaji uvoznih dovoljenj na podlagi zahtevkov, predloženih v prvih sedmih dnevih meseca januarja 2011 v okviru tarifnih kvot za perutninsko meso, odprtih z Uredbo (ES) št. 616/2007

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1301/2006 z dne 31. avgusta 2006 o določitvi skupnih pravil za upravljanje uvoznih tarifnih kvot za kmetijske proizvode, ki se upravljajo s sistemom uvoznih dovoljenj (2), in zlasti člena 7(2) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 616/2007 z dne 4. junija 2007 o odprtju in načinu upravljanja tarifnih kvot Skupnosti v sektorju perutninskega mesa s poreklom iz Brazilije, Tajske in drugih tretjih držav (3) ter zlasti člena 5(5) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 616/2007 odpira tarifne kvote za uvoz proizvodov v sektorju perutninskega mesa. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 616/2007 odpira tarifne kvote za uvoz proizvodov v sektorju perutninskega mesa.

| (2) | Količine v zahtevkih za uvozna dovoljenja, vloženih v prvih sedmih dnevih meseca januarja 2011 za podobdobje med 1. aprilom in 30. junijem 2011, so za nekatere kvote višje od razpoložljivih količin. Zato je treba z določitvijo koeficienta dodelitve, ki se bo uporabil za zahtevane količine, določiti, v kakšnem obsegu se lahko izdajo uvozna dovoljenja – |
| --- | --- |

(2)

Količine v zahtevkih za uvozna dovoljenja, vloženih v prvih sedmih dnevih meseca januarja 2011 za podobdobje med 1. aprilom in 30. junijem 2011, so za nekatere kvote višje od razpoložljivih količin. Zato je treba z določitvijo koeficienta dodelitve, ki se bo uporabil za zahtevane količine, določiti, v kakšnem obsegu se lahko izdajo uvozna dovoljenja –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Za količine v zahtevkih za uvozna dovoljenja, vložena v skladu z Uredbo (ES) št. 616/2007 za podobdobje med 1. aprilom in 30. junijem 2011, se uporabi koeficient dodelitve iz Priloge k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 20. januarja 2011.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 19. januarja 2011

Za Komisijo V imenu predsednika

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 238, 1.9.2006, str. 13.

2

(3)  UL L 142, 5.6.2007, str. 3.

3

---

PRILOGA

| Številka skupine | Zaporedna številka | Koeficient dodelitve za zahtevke za uvozna dovoljenja, predložene za podobdobje od 1.4.2011-30.6.2011
  (%) |
| --- | --- | --- |
| 1 | 09.4211 | 0,317153 |
| 5 | 09.4215 | 0,296808 |
| 6 | 09.4216 | 0,430733 |

Številka skupine

Zaporedna številka

Koeficient dodelitve za zahtevke za uvozna dovoljenja, predložene za podobdobje od 1.4.2011-30.6.2011

(%)

1

09.4211

0,317153

5

09.4215

0,296808

6

09.4216

0,430733

---

| 20.1.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 15/10 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 15/10

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 42/2011

z dne 19. januarja 2011

o odložitvi vlaganja zahtevkov za uvozna dovoljenja za proizvode v sektorju sladkorja v okviru nekaterih tarifnih kvot

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 891/2009 z dne 25. septembra 2009 o odprtju in upravljanju nekaterih tarifnih kvot Skupnosti v sektorju sladkorja (2) ter zlasti člena 5(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Količine, zajete v zahtevkih za uvozna dovoljenja, ki so bili vloženi pristojnim organom od 1. do 7. januarja 2011 v skladu z Uredbo (ES) št. 891/2009, so enake razpoložljivi količini po zaporednih številkah 09.4317 in 09.4318. |
| --- | --- |

(1)

Količine, zajete v zahtevkih za uvozna dovoljenja, ki so bili vloženi pristojnim organom od 1. do 7. januarja 2011 v skladu z Uredbo (ES) št. 891/2009, so enake razpoložljivi količini po zaporednih številkah 09.4317 in 09.4318.

| (2) | V skladu z Uredbo (ES) št. 891/2009 je treba vlaganje nadaljnjih zahtevkov za dovoljenja glede zaporednih številk 09.4317 in 09.4318 odložiti do konca tržnega leta – |
| --- | --- |

(2)

V skladu z Uredbo (ES) št. 891/2009 je treba vlaganje nadaljnjih zahtevkov za dovoljenja glede zaporednih številk 09.4317 in 09.4318 odložiti do konca tržnega leta –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Vlaganje nadaljnjih zahtevkov za dovoljenja, katerih zaporedne številke so navedene v Prilogi, se odloži do konca tržnega leta 2010/2011.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 19. januarja 2011

Za Komisijo V imenu predsednika

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 254, 26.9.2009, str. 82.

2

---

PRILOGA

„Sladkor iz koncesij CXL“

Tržno leto 2010/2011

Zahtevki, vloženi od 1.1.2011 do 7.1.2011

| Zaporedna št. | Država | Koeficient dodelitve
  (v %) | Drugi zahtevki |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4317 | Avstralija | (1) | odložen |
| 09.4318 | Brazilija | (1) | odložen |
| 09.4319 | Kuba | — | |
| 09.4320 | Tretje države | — | odložen |
| 09.4321 | Indija | — | odložen |
| „—“ | : | Se ne uporablja: Komisiji ni bil poslan noben zahtevek za dovoljenje. |

Zaporedna št.

Država

Koeficient dodelitve

(v %)

Drugi zahtevki

09.4317

Avstralija

(1)

odložen

09.4318

Brazilija

(1)

odložen

09.4319

Kuba

—

09.4320

Tretje države

—

odložen

09.4321

Indija

—

odložen

„—“

:

Se ne uporablja: Komisiji ni bil poslan noben zahtevek za dovoljenje.

„Balkanski sladkor“

Tržno leto 2010/2011

Zahtevki, vloženi od 1.1.2011 do 7.1.2011

| Zaporedna št. | Država | Koeficient dodelitve
  (v %) | Drugi zahtevki |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4324 | Albanija | — | |
| 09.4325 | Bosna in Hercegovina | (2) | |
| 09.4326 | Srbija | (2) | |
| 09.4327 | Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija | — | |
| 09.4328 | Hrvaška | (2) | |
| „—“ | : | Se ne uporablja: Komisiji ni bil poslan noben zahtevek za dovoljenje. |

Zaporedna št.

Država

Koeficient dodelitve

(v %)

Drugi zahtevki

09.4324

Albanija

—

09.4325

Bosna in Hercegovina

(2)

09.4326

Srbija

(2)

09.4327

Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija

—

09.4328

Hrvaška

(2)

„—“

:

Se ne uporablja: Komisiji ni bil poslan noben zahtevek za dovoljenje.

„Sladkor iz posebnega in industrijskega uvoza“

Tržno leto 2010/2011

Zahtevki, vloženi od 1.1.2011 do 7.1.2011

| Zaporedna št. | Tip | Koeficient dodelitve
  (v %) | Drugi zahtevki |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4380 | Posebni | — | |
| 09.4390 | Industrijski | — | |
| „—“ | : | Se ne uporablja: Komisiji ni bil poslan noben zahtevek za dovoljenje. |

Zaporedna št.

Tip

Koeficient dodelitve

(v %)

Drugi zahtevki

09.4380

Posebni

—

09.4390

Industrijski

—

„—“

:

Se ne uporablja: Komisiji ni bil poslan noben zahtevek za dovoljenje.

---

(1)  Se ne uporablja: zahtevki ne presegajo razpoložljivih količin in se v celoti odobrijo.

(2)  Se ne uporablja: zahtevki ne presegajo razpoložljivih količin in se v celoti odobrijo.

---

SKLEPI

| 20.1.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 15/12 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 15/12

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 19. januarja 2011

o enakovrednosti sistemov javnega nadzora, zagotavljanja kakovosti, preiskav in kazni za revizorje in revizijske subjekte nekaterih tretjih držav ter o prehodnem obdobju za revizijske dejavnosti revizorjev in revizijskih subjektov nekaterih tretjih držav v Evropski uniji

(notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 117)

(Besedilo velja za EGP)

(2011/30/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive 2006/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. maja 2006 o obveznih revizijah za letne in konsolidirane računovodske izkaze, spremembi direktiv Sveta 78/660/EGS in 83/349/EGS ter razveljavitvi Direktive Sveta 84/253/EGS (1) in zlasti člena 46(2) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Na podlagi člena 45(1) Direktive 2006/43/ES pristojni organi držav članic registrirajo vse revizorje in revizijske subjekte, ki pripravijo revizijska poročila v zvezi z letnimi ali konsolidiranimi računovodskimi izkazi nekaterih družb, ki so registrirane zunaj Skupnosti in katerih prenosljivi vrednostni papirji so sprejeti za trgovanje na reguliranem trgu Skupnosti. Člen 45(3) Direktive 2006/43/ES od držav članic zahteva, da vključijo take revizorje in revizijske subjekte v svoje sisteme nadzora, zagotavljanja kakovosti ter v sisteme preiskav in kazni. |
| --- | --- |

(1)

Na podlagi člena 45(1) Direktive 2006/43/ES pristojni organi držav članic registrirajo vse revizorje in revizijske subjekte, ki pripravijo revizijska poročila v zvezi z letnimi ali konsolidiranimi računovodskimi izkazi nekaterih družb, ki so registrirane zunaj Skupnosti in katerih prenosljivi vrednostni papirji so sprejeti za trgovanje na reguliranem trgu Skupnosti. Člen 45(3) Direktive 2006/43/ES od držav članic zahteva, da vključijo take revizorje in revizijske subjekte v svoje sisteme nadzora, zagotavljanja kakovosti ter v sisteme preiskav in kazni.

| (2) | Odločba Komisije 2008/627/ES z dne 29. julija 2008 o prehodnem obdobju za revizijske dejavnosti nekaterih revizorjev ali revizijskih subjektov tretjih držav (2) omogoča revizorjem in revizijskim subjektom iz tretjih držav, naštetih v Prilogi k navedeni odločbi, da nadaljujejo svoje dejavnosti v Evropski uniji v zvezi z revizijskimi poročili o letnih ali konsolidiranih računovodskih izkazih za poslovna leta, ki se pričnejo v obdobju od 29. junija 2008 do 1. julija 2010. |
| --- | --- |

(2)

Odločba Komisije 2008/627/ES z dne 29. julija 2008 o prehodnem obdobju za revizijske dejavnosti nekaterih revizorjev ali revizijskih subjektov tretjih držav (2) omogoča revizorjem in revizijskim subjektom iz tretjih držav, naštetih v Prilogi k navedeni odločbi, da nadaljujejo svoje dejavnosti v Evropski uniji v zvezi z revizijskimi poročili o letnih ali konsolidiranih računovodskih izkazih za poslovna leta, ki se pričnejo v obdobju od 29. junija 2008 do 1. julija 2010.

| (3) | Komisija je ocenila sisteme javnega nadzora, zagotavljanja kakovosti, preiskav in kazni za revizorje in revizijske subjekte iz tretjih držav in ozemelj, naštetih v Prilogi k Odločbi 2008/627/ES. Ocene so bile izvedene s pomočjo Evropske skupine organov za nadzor revizorjev. Načela za upravljanje sistemov javnega nadzora, zagotavljanja kakovosti, preiskav in kazni za revizorje in revizijske subjekte navedenih tretjih držav in ozemelj so se ocenjevala glede na merila, določena v členih 29, 30 in 32 Direktive 2006/43/ES, ki veljajo za sisteme javnega nadzora, zagotavljanja kakovosti, preiskav in kazni za revizorje in revizijska podjetja držav članic. Končni cilj sodelovanja med sistemi javnega nadzora, zagotavljanja kakovosti, preiskav in kazni za revizorje in revizijske subjekte držav članic in tretjih držav mora biti doseganje vzajemnega zaupanja v sisteme nadzora drug drugega, kar temelji na enakovrednosti sistemov. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je ocenila sisteme javnega nadzora, zagotavljanja kakovosti, preiskav in kazni za revizorje in revizijske subjekte iz tretjih držav in ozemelj, naštetih v Prilogi k Odločbi 2008/627/ES. Ocene so bile izvedene s pomočjo Evropske skupine organov za nadzor revizorjev. Načela za upravljanje sistemov javnega nadzora, zagotavljanja kakovosti, preiskav in kazni za revizorje in revizijske subjekte navedenih tretjih držav in ozemelj so se ocenjevala glede na merila, določena v členih 29, 30 in 32 Direktive 2006/43/ES, ki veljajo za sisteme javnega nadzora, zagotavljanja kakovosti, preiskav in kazni za revizorje in revizijska podjetja držav članic. Končni cilj sodelovanja med sistemi javnega nadzora, zagotavljanja kakovosti, preiskav in kazni za revizorje in revizijske subjekte držav članic in tretjih držav mora biti doseganje vzajemnega zaupanja v sisteme nadzora drug drugega, kar temelji na enakovrednosti sistemov.

| (4) | Glede na te ocene se zdi, da imajo Avstralija, Hrvaška, Japonska, Južna Afrika, Južna Koreja, Kanada, Kitajska, Singapur in Švica sisteme javnega nadzora, zagotavljanja kakovosti, preiskav in kazni za revizorje in revizijske subjekte, ki delujejo na podlagi pravil, ki so podobna tistim iz členov 29, 30 in 32 Direktive 2006/43/ES. Zato je primerno šteti sisteme javnega nadzora, zagotavljanja kakovosti, preiskav in kazni za revizorje in revizijske subjekte navedenih tretjih držav za enakovredne sistemom javnega nadzora, zagotavljanja kakovosti, preiskav in kazni za revizorje in revizijska podjetja držav članic. |
| --- | --- |

(4)

Glede na te ocene se zdi, da imajo Avstralija, Hrvaška, Japonska, Južna Afrika, Južna Koreja, Kanada, Kitajska, Singapur in Švica sisteme javnega nadzora, zagotavljanja kakovosti, preiskav in kazni za revizorje in revizijske subjekte, ki delujejo na podlagi pravil, ki so podobna tistim iz členov 29, 30 in 32 Direktive 2006/43/ES. Zato je primerno šteti sisteme javnega nadzora, zagotavljanja kakovosti, preiskav in kazni za revizorje in revizijske subjekte navedenih tretjih držav za enakovredne sistemom javnega nadzora, zagotavljanja kakovosti, preiskav in kazni za revizorje in revizijska podjetja držav članic.

| (5) | V zvezi z Južno Afriko pa njena zakonodaja zahteva prehodno soglasje revizorja ali revizijskega podjetja za prenos informacij od pristojnih organov v Južni Afriki pristojnim organom v državah članicah. Ta zahteva po prehodnem soglasju lahko predstavlja težave pri učinkovitem izvajanju člena 46(1) Direktive 2006/43/ES. Dokler ne bodo uvedene potrebne spremembe v zakonodajo Južne Afrike, morajo zato pristojni organi držav članic zahtevati, da se revizorji in revizijski subjekti odrečejo svoji pravici do predhodnega soglasja, kadar registrirajo revizorje ali revizijske subjekte, ki pripravljajo revizijska poročila podjetij, ki so registrirana v Južni Afriki. |
| --- | --- |

(5)

V zvezi z Južno Afriko pa njena zakonodaja zahteva prehodno soglasje revizorja ali revizijskega podjetja za prenos informacij od pristojnih organov v Južni Afriki pristojnim organom v državah članicah. Ta zahteva po prehodnem soglasju lahko predstavlja težave pri učinkovitem izvajanju člena 46(1) Direktive 2006/43/ES. Dokler ne bodo uvedene potrebne spremembe v zakonodajo Južne Afrike, morajo zato pristojni organi držav članic zahtevati, da se revizorji in revizijski subjekti odrečejo svoji pravici do predhodnega soglasja, kadar registrirajo revizorje ali revizijske subjekte, ki pripravljajo revizijska poročila podjetij, ki so registrirana v Južni Afriki.

| (6) | Združene države Amerike imajo sistem javnega nadzora, zagotavljanja kakovosti, preiskav in kazni za revizorje in revizijski subjekti, ki deluje na podlagi pravil, ki so podobna tistim iz členov 29, 30 in 32 Direktive 2006/43/ES. Vendar pristojni organi Združenih držav Amerike menijo, da končni cilj sodelovanja z državami članicami ni doseganje vzajemnega zaupanja s pristojnimi organi držav članic za sisteme javnega nadzora, zagotavljanja kakovosti, preiskav in kazni za revizorje in revizijska podjetja. Dokler ni vzajemnega zaupanja, države članice ne morejo trajno v celoti izvajati določb člena 46(1) za revizorje in revizijske subjekte, ki pripravijo revizijska poročila v zvezi z letnimi ali konsolidiranimi računovodskimi izkazi družb, ki so registrirane v Združenih državah Amerike. Zato je treba pregledati sistem javnega nadzora, zagotavljanja kakovosti, preiskav in kazni za revizorje in revizijske subjekte Združenih držav Amerike, da bi se ocenil napredek v smeri doseganja vzajemnega zaupanja. Zaradi tega je treba časovno omejiti ta sklep, da preneha veljati 13. julija 2013 za sistem javnega nadzora, zagotavljanja kakovosti, preiskav in kazni za revizorje in revizijske subjekte Združenih držav Amerike. |
| --- | --- |

(6)

Združene države Amerike imajo sistem javnega nadzora, zagotavljanja kakovosti, preiskav in kazni za revizorje in revizijski subjekti, ki deluje na podlagi pravil, ki so podobna tistim iz členov 29, 30 in 32 Direktive 2006/43/ES. Vendar pristojni organi Združenih držav Amerike menijo, da končni cilj sodelovanja z državami članicami ni doseganje vzajemnega zaupanja s pristojnimi organi držav članic za sisteme javnega nadzora, zagotavljanja kakovosti, preiskav in kazni za revizorje in revizijska podjetja. Dokler ni vzajemnega zaupanja, države članice ne morejo trajno v celoti izvajati določb člena 46(1) za revizorje in revizijske subjekte, ki pripravijo revizijska poročila v zvezi z letnimi ali konsolidiranimi računovodskimi izkazi družb, ki so registrirane v Združenih državah Amerike. Zato je treba pregledati sistem javnega nadzora, zagotavljanja kakovosti, preiskav in kazni za revizorje in revizijske subjekte Združenih držav Amerike, da bi se ocenil napredek v smeri doseganja vzajemnega zaupanja. Zaradi tega je treba časovno omejiti ta sklep, da preneha veljati 13. julija 2013 za sistem javnega nadzora, zagotavljanja kakovosti, preiskav in kazni za revizorje in revizijske subjekte Združenih držav Amerike.

| (7) | Ko Komisija sprejme odločitev o priznavanju, da je sistem javnega nadzora, zagotavljanja kakovosti, preiskav in kazni za revizorje in revizijske subjekte tretje države ali ozemlja enakovreden namenu člena 46(1) Direktive 2006/43/ES, lahko države članice na podlagi vzajemnosti razveljavijo ali spremenijo zahteve člena 45(1) in (3) v zvezi z revizorji in revizijskimi subjekti navedene tretje države ali ozemlja. Pogoje, pod katerimi bodo razveljavljene ali spremenjene zahteve iz člena 45(1) in (3), je treba določiti v dogovoru o sodelovanju iz člena 46(3) Direktive 2006/43/ES med državo članico in ustrezno tretjo državo ali ozemljem ter jih sporočiti Komisiji. |
| --- | --- |

(7)

Ko Komisija sprejme odločitev o priznavanju, da je sistem javnega nadzora, zagotavljanja kakovosti, preiskav in kazni za revizorje in revizijske subjekte tretje države ali ozemlja enakovreden namenu člena 46(1) Direktive 2006/43/ES, lahko države članice na podlagi vzajemnosti razveljavijo ali spremenijo zahteve člena 45(1) in (3) v zvezi z revizorji in revizijskimi subjekti navedene tretje države ali ozemlja. Pogoje, pod katerimi bodo razveljavljene ali spremenjene zahteve iz člena 45(1) in (3), je treba določiti v dogovoru o sodelovanju iz člena 46(3) Direktive 2006/43/ES med državo članico in ustrezno tretjo državo ali ozemljem ter jih sporočiti Komisiji.

| (8) | Abu Dabi, Brazilija, mednarodni finančni center Dubaj, Guernsey, Hongkong, Indija, Indonezija, otok Man, Jersey, Malezija, Mauritius, Rusija, Tajvan, Tajska in Turčija so vzpostavili ali so v postopku vzpostavljanja sistemov javnega nadzora, zagotavljanja kakovosti, preiskav in kazni za revizorje in revizijske subjekte. Vendar informacije o delovanju in pravilih, ki veljajo za take sisteme, niso zadostne. Da bi se izvedla dodatna ocena za namen sprejetja končne odločitve o enakovrednosti takih sistemov, je treba od navedenih tretjih držav in ozemelj pridobiti dodatne informacije. Zato je primerno podaljšati prehodno obdobje, dodeljeno z Odločbo 2008/627/ES, za revizorje in revizijske subjekte, ki pripravijo revizijska poročila v zvezi z letnimi ali konsolidiranimi računovodskimi izkazi družb, ki so registrirane v navedenih tretjih državah in na ozemljih. |
| --- | --- |

(8)

Abu Dabi, Brazilija, mednarodni finančni center Dubaj, Guernsey, Hongkong, Indija, Indonezija, otok Man, Jersey, Malezija, Mauritius, Rusija, Tajvan, Tajska in Turčija so vzpostavili ali so v postopku vzpostavljanja sistemov javnega nadzora, zagotavljanja kakovosti, preiskav in kazni za revizorje in revizijske subjekte. Vendar informacije o delovanju in pravilih, ki veljajo za take sisteme, niso zadostne. Da bi se izvedla dodatna ocena za namen sprejetja končne odločitve o enakovrednosti takih sistemov, je treba od navedenih tretjih držav in ozemelj pridobiti dodatne informacije. Zato je primerno podaljšati prehodno obdobje, dodeljeno z Odločbo 2008/627/ES, za revizorje in revizijske subjekte, ki pripravijo revizijska poročila v zvezi z letnimi ali konsolidiranimi računovodskimi izkazi družb, ki so registrirane v navedenih tretjih državah in na ozemljih.

| (9) | Čeprav Egipt ni bil vključen v Odločbo 2008/627/ES, je od takrat vzpostavil sistem javnega nadzora, zagotavljanja kakovosti, preiskav in kazni za revizorje in revizijske subjekte. Da bi se izvedla dodatna ocena za namen sprejetja končne odločitve o enakovrednosti za Egipt, je treba od navedene tretje države pridobiti dodatne informacije. Zato je primerno vključiti v prehodno obdobje revizorje in revizijska podjetja, ki pripravijo revizijska poročila v zvezi z letnimi ali konsolidiranimi računovodskimi izkazi družb, ki so registrirane v Egiptu. |
| --- | --- |

(9)

Čeprav Egipt ni bil vključen v Odločbo 2008/627/ES, je od takrat vzpostavil sistem javnega nadzora, zagotavljanja kakovosti, preiskav in kazni za revizorje in revizijske subjekte. Da bi se izvedla dodatna ocena za namen sprejetja končne odločitve o enakovrednosti za Egipt, je treba od navedene tretje države pridobiti dodatne informacije. Zato je primerno vključiti v prehodno obdobje revizorje in revizijska podjetja, ki pripravijo revizijska poročila v zvezi z letnimi ali konsolidiranimi računovodskimi izkazi družb, ki so registrirane v Egiptu.

| (10) | Bermudi, Izrael, Kajmanski otoki in Nova Zelandija še nimajo sistema javnega nadzora, zagotavljanja kakovosti, preiskav in kazni za revizorje in revizijske subjekte. Vendar so se navedene tretje države in ozemlja s konkretnim akcijskim načrtom Komisiji javno zavezali, da bodo vzpostavili sisteme javnega nadzora, zagotavljanja kakovosti, preiskav in kazni za revizorje in revizijske subjekte na podlagi pravil, ki bodo enakovredna pravilom, določenim v členih 29, 30 in 32 Direktive 2006/43/ES. Zato je primerno podaljšati prehodno obdobje, dodeljeno z Odločbo 2008/627/ES, za revizorje in revizijske subjekte, ki pripravijo revizijska poročila v zvezi z letnimi ali konsolidiranimi računovodskimi izkazi družb, ki so registrirane v navedenih tretjih državah in na ozemljih. Vendar mora Komisija pregledati napredek, ki so ga navedene države in ozemlja leta 2011 dosegli pri sprejemanju zakonodaje za vzpostavitev sistema javnega nadzora, zagotavljanja kakovosti, preiskav in kazni za revizorje in revizijske subjekte, in oceniti potrebo po skrajšanju prehodnega obdobja v zvezi s temi tretjimi državami in ozemlji. |
| --- | --- |

(10)

Bermudi, Izrael, Kajmanski otoki in Nova Zelandija še nimajo sistema javnega nadzora, zagotavljanja kakovosti, preiskav in kazni za revizorje in revizijske subjekte. Vendar so se navedene tretje države in ozemlja s konkretnim akcijskim načrtom Komisiji javno zavezali, da bodo vzpostavili sisteme javnega nadzora, zagotavljanja kakovosti, preiskav in kazni za revizorje in revizijske subjekte na podlagi pravil, ki bodo enakovredna pravilom, določenim v členih 29, 30 in 32 Direktive 2006/43/ES. Zato je primerno podaljšati prehodno obdobje, dodeljeno z Odločbo 2008/627/ES, za revizorje in revizijske subjekte, ki pripravijo revizijska poročila v zvezi z letnimi ali konsolidiranimi računovodskimi izkazi družb, ki so registrirane v navedenih tretjih državah in na ozemljih. Vendar mora Komisija pregledati napredek, ki so ga navedene države in ozemlja leta 2011 dosegli pri sprejemanju zakonodaje za vzpostavitev sistema javnega nadzora, zagotavljanja kakovosti, preiskav in kazni za revizorje in revizijske subjekte, in oceniti potrebo po skrajšanju prehodnega obdobja v zvezi s temi tretjimi državami in ozemlji.

| (11) | Revizorji in revizijski subjekti, ki pripravijo revizijska poročila v zvezi z letnimi ali konsolidiranimi računovodskimi izkazi družb, ki so registrirane v Argentini, na Bahamih, v Čilu, Kazahstanu, Maroku, Mehiki, Pakistanu in Ukrajini, so izkoristili prehodno obdobje, dodeljeno z Odločbo 2008/627/ES. Od takrat niso pošiljali informacij o svojih sistemih revizijske ureditve in nadzora. V teh okoliščinah se zdi, da navedene tretje države ne želijo nadaljevati proti cilju, da bi Komisija njihovo revizijsko ureditev priznala kot enakovredno sistemom javnega nadzora, zagotavljanja kakovosti, preiskav in kazni za revizorje in revizijske subjekte držav članic. Zato se ne sme podaljšati prehodnega obdobja, ki jim je bilo dodeljeno z Odločbo 2008/627/ES, za revizorje in revizijske subjekte, ki pripravijo revizijska poročila v zvezi z letnimi ali konsolidiranimi računovodskimi izkazi družb, ki so registrirane v navedenih tretjih državah. |
| --- | --- |

(11)

Revizorji in revizijski subjekti, ki pripravijo revizijska poročila v zvezi z letnimi ali konsolidiranimi računovodskimi izkazi družb, ki so registrirane v Argentini, na Bahamih, v Čilu, Kazahstanu, Maroku, Mehiki, Pakistanu in Ukrajini, so izkoristili prehodno obdobje, dodeljeno z Odločbo 2008/627/ES. Od takrat niso pošiljali informacij o svojih sistemih revizijske ureditve in nadzora. V teh okoliščinah se zdi, da navedene tretje države ne želijo nadaljevati proti cilju, da bi Komisija njihovo revizijsko ureditev priznala kot enakovredno sistemom javnega nadzora, zagotavljanja kakovosti, preiskav in kazni za revizorje in revizijske subjekte držav članic. Zato se ne sme podaljšati prehodnega obdobja, ki jim je bilo dodeljeno z Odločbo 2008/627/ES, za revizorje in revizijske subjekte, ki pripravijo revizijska poročila v zvezi z letnimi ali konsolidiranimi računovodskimi izkazi družb, ki so registrirane v navedenih tretjih državah.

| (12) | Da bi zaščitili vlagatelje, je treba revizorjem in revizijskim subjektom, ki pripravijo revizijska poročila v zvezi z letnimi ali konsolidiranimi računovodskimi izkazi družb, ki so registrirane v tretjih državah iz Priloge k temu sklepu, omogočiti, da med prehodnim obdobjem nadaljujejo svoje revizijske dejavnosti v Evropski uniji, ne da bi bili registrirani na podlagi člena 45 Direktive 2006/43/ES, samo če zagotovijo zahtevane informacije. Če bodo navedeni revizorji in revizijski subjekti poslali informacije, jim je treba omogočiti, da nadaljujejo svoje dejavnosti v zvezi z revizijskimi poročili o letnih ali konsolidiranih računovodskih izkazih za poslovna leta, ki se pričnejo v obdobju od 2. julija 2010 do 31. julija 2012. Ta sklep ne sme vplivati na pravice držav članic, da uporabijo svoje sisteme preiskav in kazni za take revizorje in revizijske subjekte. |
| --- | --- |

(12)

Da bi zaščitili vlagatelje, je treba revizorjem in revizijskim subjektom, ki pripravijo revizijska poročila v zvezi z letnimi ali konsolidiranimi računovodskimi izkazi družb, ki so registrirane v tretjih državah iz Priloge k temu sklepu, omogočiti, da med prehodnim obdobjem nadaljujejo svoje revizijske dejavnosti v Evropski uniji, ne da bi bili registrirani na podlagi člena 45 Direktive 2006/43/ES, samo če zagotovijo zahtevane informacije. Če bodo navedeni revizorji in revizijski subjekti poslali informacije, jim je treba omogočiti, da nadaljujejo svoje dejavnosti v zvezi z revizijskimi poročili o letnih ali konsolidiranih računovodskih izkazih za poslovna leta, ki se pričnejo v obdobju od 2. julija 2010 do 31. julija 2012. Ta sklep ne sme vplivati na pravice držav članic, da uporabijo svoje sisteme preiskav in kazni za take revizorje in revizijske subjekte.

| (13) | Če je družba registrirana v eni izmed tretjih držav ali ozemelj, naštetih v členu 1 tega sklepa, in so njeni prenosljivi vrednostni papirji sprejeti za trgovanje na reguliranem trgu države članice, niso pa sprejeti za trgovanje v tretji državi ali na ozemlju, kjer je registrirana, mora država članica zagotoviti, da so vsi revizijski posli, povezani z računovodskimi izkazi take družbe, zajeti v dogovorih o sodelovanju, sklenjenih z zadevno tretjo državo ali ozemljem, da se določi, kateri sistemi javnega nadzora, zagotavljanja kakovosti, preiskav in kazni bodo veljali za revizorje takih družb. Če take revizijske posle sklepa revizor ali revizijski subjekt druge države članice, morata državi članici sodelovati, da se zagotovi, da je revizijski posel vključen v obseg enega od njunih sistemov javnega nadzora, zagotavljanja kakovosti, preiskav in kazni. |
| --- | --- |

(13)

Če je družba registrirana v eni izmed tretjih držav ali ozemelj, naštetih v členu 1 tega sklepa, in so njeni prenosljivi vrednostni papirji sprejeti za trgovanje na reguliranem trgu države članice, niso pa sprejeti za trgovanje v tretji državi ali na ozemlju, kjer je registrirana, mora država članica zagotoviti, da so vsi revizijski posli, povezani z računovodskimi izkazi take družbe, zajeti v dogovorih o sodelovanju, sklenjenih z zadevno tretjo državo ali ozemljem, da se določi, kateri sistemi javnega nadzora, zagotavljanja kakovosti, preiskav in kazni bodo veljali za revizorje takih družb. Če take revizijske posle sklepa revizor ali revizijski subjekt druge države članice, morata državi članici sodelovati, da se zagotovi, da je revizijski posel vključen v obseg enega od njunih sistemov javnega nadzora, zagotavljanja kakovosti, preiskav in kazni.

| (14) | Če je družba registrirana v eni izmed tretjih držav ali ozemelj, naštetih v Prilogi tega sklepa, in so njeni prenosljivi vrednostni papirji sprejeti za trgovanje na reguliranem trgu države članice, niso pa sprejeti za trgovanje v tretji državi ali na ozemlju, kjer je registrirana, mora država članica sodelovati z zadevno tretjo državo ali ozemljem, da se zagotovi, da so vsi revizijski posli, povezani z računovodskimi izkazi take družbe, zajeti v sistemu javnega nadzora, zagotavljanja kakovosti, preiskav in kazni. Če take revizijske posle sklepa revizor ali revizijski subjekt druge države članice, morata državi članici sodelovati, da se zagotovi, da je revizijski posel vključen v obseg enega od njunih sistemov javnega nadzora, zagotavljanja kakovosti, preiskav in kazni. |
| --- | --- |

(14)

Če je družba registrirana v eni izmed tretjih držav ali ozemelj, naštetih v Prilogi tega sklepa, in so njeni prenosljivi vrednostni papirji sprejeti za trgovanje na reguliranem trgu države članice, niso pa sprejeti za trgovanje v tretji državi ali na ozemlju, kjer je registrirana, mora država članica sodelovati z zadevno tretjo državo ali ozemljem, da se zagotovi, da so vsi revizijski posli, povezani z računovodskimi izkazi take družbe, zajeti v sistemu javnega nadzora, zagotavljanja kakovosti, preiskav in kazni. Če take revizijske posle sklepa revizor ali revizijski subjekt druge države članice, morata državi članici sodelovati, da se zagotovi, da je revizijski posel vključen v obseg enega od njunih sistemov javnega nadzora, zagotavljanja kakovosti, preiskav in kazni.

| (15) | Države članice v prehodnem obdobju ne smejo sprejemati odločitev o enakovrednosti na nacionalni ravni. Dejstvo, da lahko revizorji in revizijski subjekti, ki pripravijo revizijska poročila v zvezi z letnimi ali konsolidiranimi računovodskimi izkazi družb, ki so registrirane v tretjih državah in na ozemljih iz Priloge k temu sklepu, v skladu s tem sklepom nadaljujejo svoje revizijske dejavnosti v zvezi z družbami iz člena 45 Direktive 2006/43/ES, držav članic ne sme odvrniti od doseganja dogovorov o sodelovanju pri posamičnih pregledih zagotavljanja kakovosti med pristojnimi organi države članice in pristojnimi organi tretje države ali ozemlja. |
| --- | --- |

(15)

Države članice v prehodnem obdobju ne smejo sprejemati odločitev o enakovrednosti na nacionalni ravni. Dejstvo, da lahko revizorji in revizijski subjekti, ki pripravijo revizijska poročila v zvezi z letnimi ali konsolidiranimi računovodskimi izkazi družb, ki so registrirane v tretjih državah in na ozemljih iz Priloge k temu sklepu, v skladu s tem sklepom nadaljujejo svoje revizijske dejavnosti v zvezi z družbami iz člena 45 Direktive 2006/43/ES, držav članic ne sme odvrniti od doseganja dogovorov o sodelovanju pri posamičnih pregledih zagotavljanja kakovosti med pristojnimi organi države članice in pristojnimi organi tretje države ali ozemlja.

| (16) | Komisija mora spremljati izvajanje prehodnih dogovorov ter pregledati napredek tretjih držav in ozemelj, ki jim je bilo dodeljeno ali podaljšano prehodno obdobje. Na koncu prehodnega obdobja Komisija lahko odloči o enakovrednosti sistemov javnega nadzora, zagotavljanja kakovosti, preiskav in kazni za revizorje in revizijske subjekte zadevnih tretjih držav in ozemelj. Komisija mora ponovno pregledati, ali so imele države članice težave pri pridobitvi priznanja enakovrednosti sistemov javnega nadzora, zagotavljanja kakovosti, preiskav in kazni za revizorje in revizijska podjetja držav članic s strani tretjih držav in ozemelj, ki jih zadeva ta sklep. |
| --- | --- |

(16)

Komisija mora spremljati izvajanje prehodnih dogovorov ter pregledati napredek tretjih držav in ozemelj, ki jim je bilo dodeljeno ali podaljšano prehodno obdobje. Na koncu prehodnega obdobja Komisija lahko odloči o enakovrednosti sistemov javnega nadzora, zagotavljanja kakovosti, preiskav in kazni za revizorje in revizijske subjekte zadevnih tretjih držav in ozemelj. Komisija mora ponovno pregledati, ali so imele države članice težave pri pridobitvi priznanja enakovrednosti sistemov javnega nadzora, zagotavljanja kakovosti, preiskav in kazni za revizorje in revizijska podjetja držav članic s strani tretjih držav in ozemelj, ki jih zadeva ta sklep.

| (17) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega v skladu s členom 48(1) Direktive 2006/43/ES – |
| --- | --- |

(17)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega v skladu s členom 48(1) Direktive 2006/43/ES –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Za namen člena 46(1) Direktive 2006/43/ES se sisteme javnega nadzora, zagotavljanja kakovosti, preiskav in kazni za revizorje in revizijske subjekte naslednjih tretjih držav šteje za enakovredne sistemom javnega nadzora, zagotavljanja kakovosti, preiskav in kazni za revizorje in revizijska podjetja držav članic v povezavi z revizijskimi dejavnostmi glede letnih ali konsolidiranih računovodskih izkazov za poslovna leta od 2. julija 2010 dalje:

| 1. | Avstralija |
| --- | --- |

1.

Avstralija

| 2. | Hrvaška |
| --- | --- |

2.

Hrvaška

| 3. | Japonska |
| --- | --- |

3.

Japonska

| 4. | Južna Afrika |
| --- | --- |

4.

Južna Afrika

| 5. | Južna Koreja |
| --- | --- |

5.

Južna Koreja

| 6. | Kanada |
| --- | --- |

6.

Kanada

| 7. | Kitajska |
| --- | --- |

7.

Kitajska

| 8. | Singapur |
| --- | --- |

8.

Singapur

| 9. | Švica |
| --- | --- |

9.

Švica

| 10. | Združene države Amerike. |
| --- | --- |

10.

Združene države Amerike.

Člen 2

1.   Države članice v skladu s členom 45(1) Direktive 2006/43/ES ne uporabijo člena 45 navedene direktive glede revizorjev in revizijske subjekte, ki pripravijo revizijska poročila v zvezi z letnimi ali konsolidiranimi računovodskimi izkazi družb, ki so registrirane v tretjih državah in na ozemljih iz Priloge k temu sklepu, za poslovna leta, ki se pričnejo v obdobju od 2. julija 2010 do 31. julija 2012, v primerih, ko zadevni revizor ali revizijski subjekt pristojnim organom države članice priskrbi:

| (a) | ime in naslov zadevnega revizorja ali revizijskega subjekta in informacije o njegovi pravni strukturi; |
| --- | --- |

(a)

ime in naslov zadevnega revizorja ali revizijskega subjekta in informacije o njegovi pravni strukturi;

| (b) | opis omrežja, če mu revizor ali revizijski subjekt pripada; |
| --- | --- |

(b)

opis omrežja, če mu revizor ali revizijski subjekt pripada;

| (c) | revizijske standarde in zahteve glede neodvisnosti, ki so se uporabljali za zadevno revizijo; |
| --- | --- |

(c)

revizijske standarde in zahteve glede neodvisnosti, ki so se uporabljali za zadevno revizijo;

| (d) | opis sistema notranjega nadzora kakovosti revizijskega subjekta; |
| --- | --- |

(d)

opis sistema notranjega nadzora kakovosti revizijskega subjekta;

| (e) | navedbo, ali in kdaj je bil opravljen zadnji pregled zagotavljanja kakovosti revizorja ali revizijskega subjekta, ter potrebne informacije o rezultatu pregleda, če teh informacij ne zagotovi pristojni organ tretje države. Če potrebne informacije o rezultatu zadnjega pregleda zagotavljanja kakovosti niso javne, jih pristojni organi držav članic obravnavajo kot zaupne. |
| --- | --- |

(e)

navedbo, ali in kdaj je bil opravljen zadnji pregled zagotavljanja kakovosti revizorja ali revizijskega subjekta, ter potrebne informacije o rezultatu pregleda, če teh informacij ne zagotovi pristojni organ tretje države. Če potrebne informacije o rezultatu zadnjega pregleda zagotavljanja kakovosti niso javne, jih pristojni organi držav članic obravnavajo kot zaupne.

2.   Države članice zagotovijo, da je javnost obveščena o imenih in naslovih revizorjev in revizijskih subjektov, ki pripravijo revizijska poročila v zvezi z letnimi ali konsolidiranimi računovodskimi izkazi družb, ki so registrirane v tretjih državah in na ozemljih iz Priloge k temu sklepu, ter o dejstvu, da sistemi javnega nadzora, zagotavljanja kakovosti, preiskav in kazni navedenih držav in ozemelj v skladu s členom 46(2) Direktive 2006/43/ES še niso priznani za enakovredne. Pristojni organi držav članic iz člena 45 Direktive 2006/43/ES lahko za te namene registrirajo tudi revizorje in revizijski subjekti, ki opravijo revizije letnih ali konsolidiranih računovodskih izkazov družb, ki so registrirane v tretjih državah in na ozemljih iz Priloge k temu sklepu.

3.   Ne glede na odstavek 1 lahko države članice uporabijo svoje sisteme preiskav in kazni za revizorje in revizijski subjekti, ki opravijo revizije letnih ali konsolidiranih računovodskih izkazov družb, ki so registrirane v tretjih državah in na ozemljih iz Priloge.

4.   Odstavek 1 ne posega v dogovore o sodelovanju pri pregledih zagotavljanja kakovosti med pristojnimi organi države članice in pristojnimi organi tretje države ali ozemlja iz Priloge pod pogojem, da takšen dogovor izpolnjuje naslednja merila:

| (a) | vključuje opravljanje pregledov zagotavljanja kakovosti na podlagi enakega obravnavanja; |
| --- | --- |

(a)

vključuje opravljanje pregledov zagotavljanja kakovosti na podlagi enakega obravnavanja;

| (b) | predhodno se sporoči Komisiji; |
| --- | --- |

(b)

predhodno se sporoči Komisiji;

| (c) | ne določa vnaprej nobene odločitve Komisije na podlagi člena 47 Direktive 2006/43/ES. |
| --- | --- |

(c)

ne določa vnaprej nobene odločitve Komisije na podlagi člena 47 Direktive 2006/43/ES.

Člen 3

Komisija spremlja položaj tretjih držav in ozemelj iz Priloge. Komisija zlasti spremlja, ali so pristojni upravni organi tretjih držav in ozemelj iz Priloge, ki so se Komisiji javno zavezali, da bodo vzpostavili sisteme javnega nadzora, zagotavljanja kakovosti, preiskav in kazni za revizorje in revizijski subjekti, vzpostavili take sisteme na podlagi naslednjih načel:

| (a) | sistemi so neodvisni od revizijske panoge; |
| --- | --- |

(a)

sistemi so neodvisni od revizijske panoge;

| (b) | zagotavljajo ustrezen nadzor nad revizijami podjetij, ki kotirajo na borzi; |
| --- | --- |

(b)

zagotavljajo ustrezen nadzor nad revizijami podjetij, ki kotirajo na borzi;

| (c) | njihovo delovanje je pregledno in zagotavljajo zanesljive rezultate pregledov zagotavljanja kakovosti; |
| --- | --- |

(c)

njihovo delovanje je pregledno in zagotavljajo zanesljive rezultate pregledov zagotavljanja kakovosti;

| (d) | učinkovito so podprti s preiskavami in kaznimi. |
| --- | --- |

(d)

učinkovito so podprti s preiskavami in kaznimi.

V zvezi z Bermudi, Kajmanskimi otoki, Izraelom in Novo Zelandijo Komisija zlasti pregleda napredek, dosežen leta 2011 pri sprejemanju zakonodaje za vzpostavitev sistema javnega nadzora, zagotavljanja kakovosti, preiskav in kazni za revizorje in revizijske subjekte. Če je potrebno, Komisija ustrezno spremeni Prilogo k temu sklepu.

Člen 4

Točka 10 člena 1 preneha veljati 31. julija 2013.

Člen 5

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 19. januarja 2011

Za Komisijo

Michel BARNIER

Član Komisije

---

(1)  UL L 157, 9.6.2006, str. 87.

1

(2)  UL L 202, 31.7.2008, str. 70.

2

---

PRILOGA

SEZNAM TRETJIH DRŽAV IN OZEMELJ

| | Abu Dabi |
| --- | --- |

Abu Dabi

| | Bermudi |
| --- | --- |

Bermudi

| | Brazilija |
| --- | --- |

Brazilija

| | Mednarodni finančni center Dubaj |
| --- | --- |

Mednarodni finančni center Dubaj

| | Egipt |
| --- | --- |

Egipt

| | Guernsey |
| --- | --- |

Guernsey

| | Hongkong |
| --- | --- |

Hongkong

| | Indija |
| --- | --- |

Indija

| | Indonezija |
| --- | --- |

Indonezija

| | otok Man |
| --- | --- |

otok Man

| | Izrael |
| --- | --- |

Izrael

| | Jersey |
| --- | --- |

Jersey

| | Kajmanski otoki |
| --- | --- |

Kajmanski otoki

| | Malezija |
| --- | --- |

Malezija

| | Mauritius |
| --- | --- |

Mauritius

| | Nova Zelandija |
| --- | --- |

Nova Zelandija

| | Rusija |
| --- | --- |

Rusija

| | Tajska |
| --- | --- |

Tajska

| | Tajvan |
| --- | --- |

Tajvan

| | Turčija |
| --- | --- |

Turčija

---

| 20.1.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 15/17 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 15/17

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 19. januarja 2011

o zaključku protisubvencijskega postopka v zvezi z uvozom prečiščene tereftalne kisline in njenih soli s poreklom iz Tajske

(2011/31/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 597/2009 z dne 11. junija 2009 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), in zlasti člena 14 Uredbe,

po posvetovanju s Svetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

1.1   Začetek

| (1) | Evropska komisija („Komisija“) je 22. decembra 2009 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (2) („obvestilo o začetku“), napovedala začetek protisubvencijskega postopka v zvezi z uvozom prečiščene tereftalne kisline in njenih soli („PTA“) s poreklom iz Tajske („zadevna država“) v Unijo. |
| --- | --- |

(1)

Evropska komisija („Komisija“) je 22. decembra 2009 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (2) („obvestilo o začetku“), napovedala začetek protisubvencijskega postopka v zvezi z uvozom prečiščene tereftalne kisline in njenih soli („PTA“) s poreklom iz Tajske („zadevna država“) v Unijo.

| (2) | Protisubvencijski postopek se je začel po pritožbi, ki sta jo 13. novembra 2009 vložila BP Aromatics Limited NV in CEPSA Quimica S.A. („pritožnika“), ki predstavljata glavni delež, v tem primeru več kot 50 % celotne proizvodnje PTA v Uniji. Pritožba je vsebovala dokaze prima facie o subvencioniranju zadevnega izdelka s poreklom iz zadevne države in znatni škodi, ki je nastala zaradi tega, kar je zadostovalo za upravičenost začetka postopka. |
| --- | --- |

(2)

Protisubvencijski postopek se je začel po pritožbi, ki sta jo 13. novembra 2009 vložila BP Aromatics Limited NV in CEPSA Quimica S.A. („pritožnika“), ki predstavljata glavni delež, v tem primeru več kot 50 % celotne proizvodnje PTA v Uniji. Pritožba je vsebovala dokaze prima facie o subvencioniranju zadevnega izdelka s poreklom iz zadevne države in znatni škodi, ki je nastala zaradi tega, kar je zadostovalo za upravičenost začetka postopka.

| (3) | Komisija je istega dne z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (3), objavila začetek protidampinškega postopka v zvezi z uvozom PTA s poreklom iz Tajske v Unijo. Ta preiskava je bila zaključena s Sklepom Komisije 2011/32/EU (4). |
| --- | --- |

(3)

Komisija je istega dne z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (3), objavila začetek protidampinškega postopka v zvezi z uvozom PTA s poreklom iz Tajske v Unijo. Ta preiskava je bila zaključena s Sklepom Komisije 2011/32/EU (4).

| (4) | Komisija je pred začetkom postopka in v skladu s členom 10(7) osnovne uredbe tajsko vlado obvestila, da je prejela pravilno dokumentirano pritožbo, da je subvencioniran uvoz PTA s poreklom iz Tajske povzročil znatno škodo industriji Unije. Tajska vlada je bila povabljena na posvetovanje, da se pojasni vsebina pritožbe in doseže sporazumna rešitev. Tajska vlada je sprejela vabilo na posvetovanje, ki se je nato tudi izvedlo. Na posvetovanjih ni bila dosežena sporazumna rešitev. Vendar so se ustrezno upoštevale pripombe tajskih organov glede trditev iz pritožbe, da se sheme, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, ne uporabljajo. Med posvetovanji je tajska vlada predložila svoja stališča. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je pred začetkom postopka in v skladu s členom 10(7) osnovne uredbe tajsko vlado obvestila, da je prejela pravilno dokumentirano pritožbo, da je subvencioniran uvoz PTA s poreklom iz Tajske povzročil znatno škodo industriji Unije. Tajska vlada je bila povabljena na posvetovanje, da se pojasni vsebina pritožbe in doseže sporazumna rešitev. Tajska vlada je sprejela vabilo na posvetovanje, ki se je nato tudi izvedlo. Na posvetovanjih ni bila dosežena sporazumna rešitev. Vendar so se ustrezno upoštevale pripombe tajskih organov glede trditev iz pritožbe, da se sheme, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, ne uporabljajo. Med posvetovanji je tajska vlada predložila svoja stališča.

1.2   Strani, ki jih postopek zadeva

| (5) | Komisija je pritožnika, druge znane proizvajalce Unije, znane proizvajalce izvoznike iz Tajske, predstavnike zadevne države izvoznice ter znane uvoznike in uporabnike uradno obvestila o začetku postopka. Zainteresirane strani so imele možnost, da pisno izrazijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje v roku iz obvestila o začetku. Vsem zainteresiranim stranem, ki so zahtevale zaslišanje in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo zaslišanje odobreno. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je pritožnika, druge znane proizvajalce Unije, znane proizvajalce izvoznike iz Tajske, predstavnike zadevne države izvoznice ter znane uvoznike in uporabnike uradno obvestila o začetku postopka. Zainteresirane strani so imele možnost, da pisno izrazijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje v roku iz obvestila o začetku. Vsem zainteresiranim stranem, ki so zahtevale zaslišanje in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo zaslišanje odobreno.

| (6) | Komisija je poslala vprašalnike organom države izvoznice, pritožnikoma, drugim znanim proizvajalcem Unije, znanim proizvajalcem izvoznikom na Tajskem, znanim uvoznikom in uporabnikom zadevnega izdelka ter vsem drugim stranem, ki so zahtevale vprašalnik v roku iz obvestila o začetku. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je poslala vprašalnike organom države izvoznice, pritožnikoma, drugim znanim proizvajalcem Unije, znanim proizvajalcem izvoznikom na Tajskem, znanim uvoznikom in uporabnikom zadevnega izdelka ter vsem drugim stranem, ki so zahtevale vprašalnik v roku iz obvestila o začetku.

| (7) | Izpolnjene vprašalnike so poslali tajski organi, trije znani tajski proizvajalci izvozniki, trije proizvajalci Unije, en uvoznik Unije in pet uporabnikov v Uniji. |
| --- | --- |

(7)

Izpolnjene vprašalnike so poslali tajski organi, trije znani tajski proizvajalci izvozniki, trije proizvajalci Unije, en uvoznik Unije in pet uporabnikov v Uniji.

| (8) | Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za ugotovitev subvencioniranja, nastale škode in interesa Unije. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za ugotovitev subvencioniranja, nastale škode in interesa Unije.

| (9) | Preveritveni obiski so bili izvedeni v prostorih naslednjih državnih organov:
  Urad Odbora za naložbe, Bangkok, Tajska. |
| --- | --- |

(9)

Preveritveni obiski so bili izvedeni v prostorih naslednjih državnih organov:

Urad Odbora za naložbe, Bangkok, Tajska.

| (10) | Preveritveni obiski so bili izvedeni v prostorih naslednjih družb:






  (a) | proizvajalci v Uniji:






  — | BP Aromatics Limited NV, Geel, Belgija, |
| --- | --- | --- | --- |

(10)

Preveritveni obiski so bili izvedeni v prostorih naslednjih družb:

(a)

proizvajalci v Uniji:

—

BP Aromatics Limited NV, Geel, Belgija,

| — | CEPSA Química, S.A., Madrid, Španija, |
| --- | --- |

—

CEPSA Química, S.A., Madrid, Španija,

| — | Lotte Chemical UK Ltd (prej Artenius), Wilton, Redcar, Združeno kraljestvo; |
| --- | --- |

—

Lotte Chemical UK Ltd (prej Artenius), Wilton, Redcar, Združeno kraljestvo;

| (b) | uvoznik v Uniji:






  — | Mitsui & Co. Benelux NV, Brussels, Belgija; |
| --- | --- | --- |

(b)

uvoznik v Uniji:

—

Mitsui & Co. Benelux NV, Brussels, Belgija;

| (c) | uporabniki v Uniji:






  — | DSM Powder Coating Resins B.V., Zwolle, Nizozemska, |
| --- | --- | --- |

(c)

uporabniki v Uniji:

—

DSM Powder Coating Resins B.V., Zwolle, Nizozemska,

| — | M&G Polimeri Italia SPA, Patrica (Frosinone), Italija, |
| --- | --- |

—

M&G Polimeri Italia SPA, Patrica (Frosinone), Italija,

| — | NOVAPET S.A., Barbastro (Huesca), Španija, |
| --- | --- |

—

NOVAPET S.A., Barbastro (Huesca), Španija,

| — | UAB NEO Group, Klaipeda, Litva; |
| --- | --- |

—

UAB NEO Group, Klaipeda, Litva;

| (d) | proizvajalci izvozniki na Tajskem:






  — | TPT Petrochemicals Public Company Ltd., Bangkok, Tajska (v nadaljnjem besedilu: TPT), |
| --- | --- | --- |

(d)

proizvajalci izvozniki na Tajskem:

—

TPT Petrochemicals Public Company Ltd., Bangkok, Tajska (v nadaljnjem besedilu: TPT),

| — | TPT Petrochemicals Public Company Ltd., Rayong, Tajska (v nadaljnjem besedilu: TPT), |
| --- | --- |

—

TPT Petrochemicals Public Company Ltd., Rayong, Tajska (v nadaljnjem besedilu: TPT),

| — | Indorama Petrochem Ltd., Rayong, Tajska (v nadaljnjem besedilu: Indorama), |
| --- | --- |

—

Indorama Petrochem Ltd., Rayong, Tajska (v nadaljnjem besedilu: Indorama),

| — | Siam Mitsui PTA Company Ltd., Rayong, Tajska (v nadaljnjem besedilu: SMPC). |
| --- | --- |

—

Siam Mitsui PTA Company Ltd., Rayong, Tajska (v nadaljnjem besedilu: SMPC).

| (11) | Glede na to, da sta družbi TPT in Indorama v lasti iste krovne družbe, bosta v tem dokumentu imenovani „skupina Indorama“. |
| --- | --- |

(11)

Glede na to, da sta družbi TPT in Indorama v lasti iste krovne družbe, bosta v tem dokumentu imenovani „skupina Indorama“.

1.3   Obdobje preiskave in obravnavano obdobje

| (12) | Preiskava subvencioniranja in škode je zajela obdobje od 1. decembra 2008 do 30. novembra 2009 („obdobje preiskave“ ali „OP“). Preučevanje trendov, pomembnih za oceno škode, je obsegalo obdobje od 1. januarja 2006 do konca obdobja preiskave („obravnavano obdobje“). |
| --- | --- |

(12)

Preiskava subvencioniranja in škode je zajela obdobje od 1. decembra 2008 do 30. novembra 2009 („obdobje preiskave“ ali „OP“). Preučevanje trendov, pomembnih za oceno škode, je obsegalo obdobje od 1. januarja 2006 do konca obdobja preiskave („obravnavano obdobje“).

2.   ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

2.1   Zadevni izdelek

| (13) | Zadevni izdelek je tereftalna kislina in njene soli s čistočo 99,5 mas. % ali več, trenutno uvrščen v oznako KN ex 2917 36 00 („zadevni izdelek“). |
| --- | --- |

(13)

Zadevni izdelek je tereftalna kislina in njene soli s čistočo 99,5 mas. % ali več, trenutno uvrščen v oznako KN ex 2917 36 00 („zadevni izdelek“).

| (14) | PTA se pridobiva s čiščenjem surove tereftalne kisline, ki je produkt reakcije med paraksilenom (PX) in topilom ter raztopino katalizatorja. |
| --- | --- |

(14)

PTA se pridobiva s čiščenjem surove tereftalne kisline, ki je produkt reakcije med paraksilenom (PX) in topilom ter raztopino katalizatorja.

2.2   Podobni izdelek

| (15) | Ugotovljeno je bilo, da imajo zadevni izdelek in PTA, proizveden in prodan na notranjem trgu Tajske, ter PTA, ki ga industrija Unije proizvaja in prodaja na trgu Unije, enake fizikalne in kemične lastnosti ter uporabe. Zato se ti izdelki štejejo za podobne v smislu člena 2(c) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(15)

Ugotovljeno je bilo, da imajo zadevni izdelek in PTA, proizveden in prodan na notranjem trgu Tajske, ter PTA, ki ga industrija Unije proizvaja in prodaja na trgu Unije, enake fizikalne in kemične lastnosti ter uporabe. Zato se ti izdelki štejejo za podobne v smislu člena 2(c) osnovne uredbe.

3.   SUBVENCIONIRANJE

3.1   Uvod

| (16) | Na podlagi informacij iz pritožbe in odgovorov na vprašalnike Komisije so bile preverjene naslednje sheme, ki so domnevno vključevale dodeljevanje subvencij s strani vladnega organa:






  — | oprostitev ali zmanjšanje dajatev na uvoz strojev, |
| --- | --- | --- |

(16)

Na podlagi informacij iz pritožbe in odgovorov na vprašalnike Komisije so bile preverjene naslednje sheme, ki so domnevno vključevale dodeljevanje subvencij s strani vladnega organa:

—

oprostitev ali zmanjšanje dajatev na uvoz strojev,

| — | oprostitev plačila davka od dobička pravnih oseb, |
| --- | --- |

—

oprostitev plačila davka od dobička pravnih oseb,

| — | oprostitev uvoznih dajatev na surovine in osnovni material, uporabljen pri izdelavi izvoznih izdelkov, |
| --- | --- |

—

oprostitev uvoznih dajatev na surovine in osnovni material, uporabljen pri izdelavi izvoznih izdelkov,

| — | dvojni odbitek stroškov prevoza, elektrike in vode od obdavčljivega dohodka za obdobje 10 let od datuma prvega prihodka, povezanega s spodbujeno dejavnostjo, |
| --- | --- |

—

dvojni odbitek stroškov prevoza, elektrike in vode od obdavčljivega dohodka za obdobje 10 let od datuma prvega prihodka, povezanega s spodbujeno dejavnostjo,

| — | odbitek 25 % od neto dobička za stroške infrastrukture projekta, stroške montaže ali gradbene stroške poleg normalne amortizacije, |
| --- | --- |

—

odbitek 25 % od neto dobička za stroške infrastrukture projekta, stroške montaže ali gradbene stroške poleg normalne amortizacije,

| — | nadomestilo davka in dajatve za izvoženo blago, proizvedeno na Tajskem. |
| --- | --- |

—

nadomestilo davka in dajatve za izvoženo blago, proizvedeno na Tajskem.

3.2   Splošne ugotovitve

| (17) | Zakon o spodbujanju naložb B.E. 2544 (Investment Promotion Act – v nadaljnjem besedilu: IPA) zagotavlja spodbude za spodbujanje razvoja tajskega gospodarstva. IPA, za izvajanje katerega je pristojen tajski odbor za naložbe („BOI“), odobri ugodnosti, ki izhajajo iz shem iz oddelka 3.1 glede na upravičene projekte. Da bi prejelo ugodnosti IPA, vsako podjetje pri odboru BOI vloži zahtevo za „potrdilo o spodbujanju“, v katerem so opredeljeni blago, ki se bo proizvajalo, in odobrene ugodnosti. |
| --- | --- |

(17)

Zakon o spodbujanju naložb B.E. 2544 (Investment Promotion Act – v nadaljnjem besedilu: IPA) zagotavlja spodbude za spodbujanje razvoja tajskega gospodarstva. IPA, za izvajanje katerega je pristojen tajski odbor za naložbe („BOI“), odobri ugodnosti, ki izhajajo iz shem iz oddelka 3.1 glede na upravičene projekte. Da bi prejelo ugodnosti IPA, vsako podjetje pri odboru BOI vloži zahtevo za „potrdilo o spodbujanju“, v katerem so opredeljeni blago, ki se bo proizvajalo, in odobrene ugodnosti.

| (18) | Zakon o nadomestilu davka in dajatve na izvoženo blago, proizvedeno v Kraljestvu, B.E. 2524 (1981) določa merila in pogoje za sodelovanje v shemi za nadomestilo davka in dajatve za izvoženo trgovsko blago. To shemo upravlja tajsko ministrstvo za finance. |
| --- | --- |

(18)

Zakon o nadomestilu davka in dajatve na izvoženo blago, proizvedeno v Kraljestvu, B.E. 2524 (1981) določa merila in pogoje za sodelovanje v shemi za nadomestilo davka in dajatve za izvoženo trgovsko blago. To shemo upravlja tajsko ministrstvo za finance.

| (19) | Vsota vseh izračunanih subvencij za vsako posamezno podjetje je pod pragom de minimis, tj. manj kot 2 % ad valorem. Zato v skladu s členom 14(3) in 14(5) osnovne protisubvencijske uredbe, tudi če bi se lahko proti vsem zadevnim subvencijam uvedli izravnalni ukrepi, proti tajskim izvoznikom ni mogoče uvesti nobenih protisubvencijskih dajatev. Zaradi subvencioniranja de minimis specifičnost shem subvencioniranja iz uvodne izjave (16) ni bila preučena. |
| --- | --- |

(19)

Vsota vseh izračunanih subvencij za vsako posamezno podjetje je pod pragom de minimis, tj. manj kot 2 % ad valorem. Zato v skladu s členom 14(3) in 14(5) osnovne protisubvencijske uredbe, tudi če bi se lahko proti vsem zadevnim subvencijam uvedli izravnalni ukrepi, proti tajskim izvoznikom ni mogoče uvesti nobenih protisubvencijskih dajatev. Zaradi subvencioniranja de minimis specifičnost shem subvencioniranja iz uvodne izjave (16) ni bila preučena.

| (20) | Zaradi jasnosti so podrobnosti shem in ustreznih stopenj subvencioniranja za posamezna podjetja navedene v nadaljevanju, ne glede na to, ali se subvencije obravnavajo kot subvencije, proti katerim se lahko izvedejo izravnalni ukrepi. |
| --- | --- |

(20)

Zaradi jasnosti so podrobnosti shem in ustreznih stopenj subvencioniranja za posamezna podjetja navedene v nadaljevanju, ne glede na to, ali se subvencije obravnavajo kot subvencije, proti katerim se lahko izvedejo izravnalni ukrepi.

3.3   Posamezne sheme

3.3.1   Oprostitev ali zmanjšanje dajatev na uvoz strojev

(a)   Pravna podlaga

| (21) | Pravna podlaga za oprostitev plačila uvoznih dajatev za stroje je člen 28 IPA. Na podlagi te sheme so podjetja upravičena do popolne oprostitve plačila uvozne dajatve za stroje, kot to odobri odbor BOI, če takih strojev primerljive kakovosti ne izdelujejo ali sestavljajo v Tajski. Pravna podlaga za 50 % zmanjšanje uvoznih dajatev na uvožene stroje je člen 29 IPA. |
| --- | --- |

(21)

Pravna podlaga za oprostitev plačila uvoznih dajatev za stroje je člen 28 IPA. Na podlagi te sheme so podjetja upravičena do popolne oprostitve plačila uvozne dajatve za stroje, kot to odobri odbor BOI, če takih strojev primerljive kakovosti ne izdelujejo ali sestavljajo v Tajski. Pravna podlaga za 50 % zmanjšanje uvoznih dajatev na uvožene stroje je člen 29 IPA.

(b)   Praktično izvajanje

| (22) | Da lahko podjetje izkoristi ugodnosti te sheme, mora imeti potrdilo o spodbujanju, ki navaja, da je podjetje upravičeno do oprostitve ali zmanjšanja uvoznih dajatev za stroje v skladu s členoma 28 in 29 IPA. Carinski oddelek prejme kopijo dovoljenja in tako imenovani „glavni seznam strojev“, ki ga je predhodno potrdil BOI, in pri uvozu strojev stroje sprosti brez plačila uvozne dajatve. |
| --- | --- |

(22)

Da lahko podjetje izkoristi ugodnosti te sheme, mora imeti potrdilo o spodbujanju, ki navaja, da je podjetje upravičeno do oprostitve ali zmanjšanja uvoznih dajatev za stroje v skladu s členoma 28 in 29 IPA. Carinski oddelek prejme kopijo dovoljenja in tako imenovani „glavni seznam strojev“, ki ga je predhodno potrdil BOI, in pri uvozu strojev stroje sprosti brez plačila uvozne dajatve.

(c)   Izračun zneska subvencije

| (23) | Ugodnost za izvoznike je bila izračunana na podlagi zneska neplačane dajatve na uvoz investicijskega blaga, pri čemer se subvencija porazdeli čez obdobje, ki ustreza normalni amortizaciji tega blaga v industriji zadevnega izdelka. Ugotovljeno je bilo, da je to obdobje 15 let, kar je v skladu z obdobji amortizacije, ki jih uporablja večina podjetij za proizvodnjo zadevnega izdelka na Tajskem in v EU. Tako izračunan znesek, ki se lahko pripiše obdobju preiskave, je bil popravljen z dodatkom obresti v obdobju preiskave, da se ugotovi, kolikšna je bila skupna korist prejemnika v okviru te sheme; komercialna obrestna mera na Tajskem med obdobjem preiskave se je štela za primerno. Ta znesek je bil nato pripisan celotni prodaji v obdobju preiskave. |
| --- | --- |

(23)

Ugodnost za izvoznike je bila izračunana na podlagi zneska neplačane dajatve na uvoz investicijskega blaga, pri čemer se subvencija porazdeli čez obdobje, ki ustreza normalni amortizaciji tega blaga v industriji zadevnega izdelka. Ugotovljeno je bilo, da je to obdobje 15 let, kar je v skladu z obdobji amortizacije, ki jih uporablja večina podjetij za proizvodnjo zadevnega izdelka na Tajskem in v EU. Tako izračunan znesek, ki se lahko pripiše obdobju preiskave, je bil popravljen z dodatkom obresti v obdobju preiskave, da se ugotovi, kolikšna je bila skupna korist prejemnika v okviru te sheme; komercialna obrestna mera na Tajskem med obdobjem preiskave se je štela za primerno. Ta znesek je bil nato pripisan celotni prodaji v obdobju preiskave.

(d)   Sklepna ugotovitev

| (24) | Skupina Indorama je prejela ugodnost v višini 0,3 %, podjetje Siam Mitsui PTA Co., Ltd pa je prejelo ugodnost v višini 0,19 %. |
| --- | --- |

(24)

Skupina Indorama je prejela ugodnost v višini 0,3 %, podjetje Siam Mitsui PTA Co., Ltd pa je prejelo ugodnost v višini 0,19 %.

3.3.2   Oprostitev plačila davka od dobička pravnih oseb

(a)   Pravna podlaga

| (25) | Pravna podlaga za oprostitev plačila davka od dobička pravnih oseb je člen 31 IPA. Običajni davek od dobička pravnih oseb na Tajskem je 30 %. |
| --- | --- |

(25)

Pravna podlaga za oprostitev plačila davka od dobička pravnih oseb je člen 31 IPA. Običajni davek od dobička pravnih oseb na Tajskem je 30 %.

(b)   Sklepna ugotovitev

| (26) | Nobeno preiskano podjetje med obravnavanim obdobjem ni izkoristilo ugodnosti iz te sheme. Vsi tajski proizvajalci izvozniki so izravnavali dobičke, ustvarjene med obdobjem preiskave, z izgubami iz prejšnjih obračunskih obdobij. To prakso tajski davčni zakonik omogoča vsem podjetjem, ne glede na to, ali jih BOI spodbuja ali ne, in se ne šteje kot subvencija. Zato podjetja niso uporabljala sheme oprostitve plačila davka od dobička pravnih oseb. |
| --- | --- |

(26)

Nobeno preiskano podjetje med obravnavanim obdobjem ni izkoristilo ugodnosti iz te sheme. Vsi tajski proizvajalci izvozniki so izravnavali dobičke, ustvarjene med obdobjem preiskave, z izgubami iz prejšnjih obračunskih obdobij. To prakso tajski davčni zakonik omogoča vsem podjetjem, ne glede na to, ali jih BOI spodbuja ali ne, in se ne šteje kot subvencija. Zato podjetja niso uporabljala sheme oprostitve plačila davka od dobička pravnih oseb.

3.3.3   Dvojni odbitek stroškov prevoza, elektrike in vode od obdavčljivega dohodka za obdobje 10 let od datuma prvega prihodka, povezanega s spodbujeno dejavnostjo

(a)   Pravna podlaga

| (27) | Pravna podlaga za dvojni odbitek stroškov prevoza, elektrike in vode od obdavčljivega dohodka za obdobje 10 let od datuma prvega prihodka, povezanega s spodbujeno dejavnostjo, je člen 35(2) IPA. |
| --- | --- |

(27)

Pravna podlaga za dvojni odbitek stroškov prevoza, elektrike in vode od obdavčljivega dohodka za obdobje 10 let od datuma prvega prihodka, povezanega s spodbujeno dejavnostjo, je člen 35(2) IPA.

(b)   Praktično izvajanje

| (28) | Da lahko podjetje izkoristi ugodnosti te sheme, mora imeti potrdilo o spodbujanju, ki navaja, da je podjetje upravičeno do dvojnega odbitka stroškov prevoza, elektrike in vode od obdavčljivega dohodka v skladu s členom 35(2) IPA. Poleg običajnega odbitka navedenih stroškov imajo podjetja, ki jih spodbuja BOI, še drugič pravico do odbitka enakega zneska od dobička na potrdilu o davčni napovedi. Podjetje mora izpolniti poseben stolpec v letni davčni napovedi, namenjen za spodbujeno dejavnost. Nato se ta znesek prišteje neto obdavčljivemu dobičku ali pa se za ta znesek poveča neto izguba. |
| --- | --- |

(28)

Da lahko podjetje izkoristi ugodnosti te sheme, mora imeti potrdilo o spodbujanju, ki navaja, da je podjetje upravičeno do dvojnega odbitka stroškov prevoza, elektrike in vode od obdavčljivega dohodka v skladu s členom 35(2) IPA. Poleg običajnega odbitka navedenih stroškov imajo podjetja, ki jih spodbuja BOI, še drugič pravico do odbitka enakega zneska od dobička na potrdilu o davčni napovedi. Podjetje mora izpolniti poseben stolpec v letni davčni napovedi, namenjen za spodbujeno dejavnost. Nato se ta znesek prišteje neto obdavčljivemu dobičku ali pa se za ta znesek poveča neto izguba.

(c)   Izračun zneska subvencije

| (29) | Ugodnost iz te sheme je treba izračunati na osnovi višine zneska, drugič odbitega od neto dobička, kot je prikazano v davčni napovedi v posebnem stolpcu za spodbujene dejavnosti. Za dejavnosti, ki ne prejemajo spodbude, bi bil ta znesek del neto dobička, za katerega je treba plačati davek od dobička pravnih oseb, zato 30 % tega zneska (običajna stopnja davka od dobička pravnih oseb) za podjetja predstavlja ugodnost. Ta znesek je bil nato pripisan celotni prodaji v obdobju preiskave. |
| --- | --- |

(29)

Ugodnost iz te sheme je treba izračunati na osnovi višine zneska, drugič odbitega od neto dobička, kot je prikazano v davčni napovedi v posebnem stolpcu za spodbujene dejavnosti. Za dejavnosti, ki ne prejemajo spodbude, bi bil ta znesek del neto dobička, za katerega je treba plačati davek od dobička pravnih oseb, zato 30 % tega zneska (običajna stopnja davka od dobička pravnih oseb) za podjetja predstavlja ugodnost. Ta znesek je bil nato pripisan celotni prodaji v obdobju preiskave.

(d)   Sklepna ugotovitev

| (30) | Skupina Indorama je prejela ugodnost v višini 0,55 %, podjetje Siam Mitsui PTA Co., Ltd pa je prejelo ugodnost v višini 0,57 %. |
| --- | --- |

(30)

Skupina Indorama je prejela ugodnost v višini 0,55 %, podjetje Siam Mitsui PTA Co., Ltd pa je prejelo ugodnost v višini 0,57 %.

3.3.4   Odbitek 25 % od neto dobička za stroške infrastrukture projekta, stroške montaže ali gradbene stroške poleg normalne amortizacije

(a)   Pravna podlaga

| (31) | Pravna podlaga za to shemo je člen 35(3) IPA. Shema vključuje dovoljenje za odbitek zneska, ki ne presega 25 % stroškov projekta za montažo ali gradnjo zmogljivosti za spodbujeno dejavnost, od neto dobička poleg normalne amortizacije. Upravičenec se mora tej ugodnosti odreči v roku desetih let od datuma prihodka, povezanega s spodbujeno dejavnostjo. |
| --- | --- |

(31)

Pravna podlaga za to shemo je člen 35(3) IPA. Shema vključuje dovoljenje za odbitek zneska, ki ne presega 25 % stroškov projekta za montažo ali gradnjo zmogljivosti za spodbujeno dejavnost, od neto dobička poleg normalne amortizacije. Upravičenec se mora tej ugodnosti odreči v roku desetih let od datuma prihodka, povezanega s spodbujeno dejavnostjo.

(b)   Sklepna ugotovitev

| (32) | Nobeno preiskano podjetje med obravnavanim obdobjem ni izkoristilo ugodnosti te sheme. V obdobju pred obdobjem preiskave noben od proizvajalcev izvoznikov ni izkoristil ugodnosti sheme oprostitve davka od dohodka (ker so dobiček izravnavali z nakopičenimi preteklimi izgubami) ali pa so imeli izgube. Zato niso mogli izkoristiti ugodnosti te sheme. |
| --- | --- |

(32)

Nobeno preiskano podjetje med obravnavanim obdobjem ni izkoristilo ugodnosti te sheme. V obdobju pred obdobjem preiskave noben od proizvajalcev izvoznikov ni izkoristil ugodnosti sheme oprostitve davka od dohodka (ker so dobiček izravnavali z nakopičenimi preteklimi izgubami) ali pa so imeli izgube. Zato niso mogli izkoristiti ugodnosti te sheme.

3.3.5   Oprostitev uvoznih dajatev na surovine in osnovni material, uporabljen pri proizvodnji izvoznih izdelkov

(a)   Pravna podlaga

| (33) | Pravna podlaga za to shemo je člen 36(1) IPA. Na podlagi te sheme ima BOI pooblastilo za odobritev oprostitve uvoznih dajatev na surovine in osnovni material, uporabljen pri proizvodnji blaga za izvoz. Do te sheme so upravičena podjetja v kateri koli coni, pod pogojem, da dobivajo spodbudo. |
| --- | --- |

(33)

Pravna podlaga za to shemo je člen 36(1) IPA. Na podlagi te sheme ima BOI pooblastilo za odobritev oprostitve uvoznih dajatev na surovine in osnovni material, uporabljen pri proizvodnji blaga za izvoz. Do te sheme so upravičena podjetja v kateri koli coni, pod pogojem, da dobivajo spodbudo.

(b)   Sklepna ugotovitev

| (34) | Nobeno preiskano podjetje med obravnavanim obdobjem ni izkoristilo ugodnosti te sheme. Uvozna dajatev na glavne surovine, ki se uporabljajo pri proizvodnji PTA, je nič. Zato preiskovani tajski izvozniki niso izkoristili ugodnosti te sheme. |
| --- | --- |

(34)

Nobeno preiskano podjetje med obravnavanim obdobjem ni izkoristilo ugodnosti te sheme. Uvozna dajatev na glavne surovine, ki se uporabljajo pri proizvodnji PTA, je nič. Zato preiskovani tajski izvozniki niso izkoristili ugodnosti te sheme.

3.3.6   Nadomestilo davka in dajatve za izvoženo blago, proizvedeno na Tajskem

(a)   Pravna podlaga

| (35) | Za ugodnosti iz te sheme je podlaga Obvestilo o nadomestilu davka za izvoženo trgovsko blago, proizvedeno v Kraljevini, 1/2547 – Stopnja nadomestila. |
| --- | --- |

(35)

Za ugodnosti iz te sheme je podlaga Obvestilo o nadomestilu davka za izvoženo trgovsko blago, proizvedeno v Kraljevini, 1/2547 – Stopnja nadomestila.

(b)   Praktično izvajanje

| (36) | Podjetja prejmejo nadomestilo v vrednosti 0,38 % vrednosti FOB izvoženega blaga. Ugodnost je izračunana na izvozni posel, podjetja pa običajno hkrati predložijo več vlog za nadomestilo. Podjetja predložijo vloge za nadomestila ustreznemu organu in prejmejo nadomestilo. |
| --- | --- |

(36)

Podjetja prejmejo nadomestilo v vrednosti 0,38 % vrednosti FOB izvoženega blaga. Ugodnost je izračunana na izvozni posel, podjetja pa običajno hkrati predložijo več vlog za nadomestilo. Podjetja predložijo vloge za nadomestila ustreznemu organu in prejmejo nadomestilo.

(c)   Izračun zneska subvencije

| (37) | Ugodnost te sheme je dejanski znesek, ki so ga podjetja prejela kot nadomestilo in nato prikazala v poslovni knjigi kot dohodek. Ta znesek je bil nato dodeljen za izvozni promet v obdobju preiskave. |
| --- | --- |

(37)

Ugodnost te sheme je dejanski znesek, ki so ga podjetja prejela kot nadomestilo in nato prikazala v poslovni knjigi kot dohodek. Ta znesek je bil nato dodeljen za izvozni promet v obdobju preiskave.

(d)   Sklepna ugotovitev

| (38) | Skupina Indorama je prejela ugodnost v višini 0,36 %, podjetje Siam Mitsui PTA Co., Ltd je prav tako prejelo ugodnost v višini 0,36 %. |
| --- | --- |

(38)

Skupina Indorama je prejela ugodnost v višini 0,36 %, podjetje Siam Mitsui PTA Co., Ltd je prav tako prejelo ugodnost v višini 0,36 %.

3.4   Znesek subvencij

| (39) | Začasni zneski subvencij v skladu z določbami osnovne uredbe, izraženi ad valorem, za tajske proizvajalce izvoznike znašajo:
  —   Indorama Petrochem Limited: 1,3 %
  —   TPT Petrochemical Public Company Limited: 1 %
  —   Siam Mitsui PTA Co., Ltd: 1,1 % |
| --- | --- |

(39)

Začasni zneski subvencij v skladu z določbami osnovne uredbe, izraženi ad valorem, za tajske proizvajalce izvoznike znašajo:

—   Indorama Petrochem Limited: 1,3 %

—   TPT Petrochemical Public Company Limited: 1 %

—   Siam Mitsui PTA Co., Ltd: 1,1 %

| (40) | Ker sta Indorama Petrochem Limited in TPT Petrochemical Public Company Limited del iste skupine, je bila zanju določena skupna stopnja protisubvencijske dajatve. Končna stopnja za skupino Indorama/TPT je 1,2 %.

  Zbirna preglednica | Shema oprostitve ali zmanjšanja uvozne dajatve na stroje | Shema dvojnega odbitka od obdavčljivega dohodka | Shema nadomestila izvozne dajatve | Skupna stopnja subvencije |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Siam Mitsui | 0,19 % | 0,57 % | 0,36 % | 1,1 % |
| Indorama | 0,18 % | 0,78 % | 0,35 % | 1,3 % |
| TPT | 0,47 % | 0,23 % | 0,36 % | 1 % |
| Skupina Indorama/TPT | 0,3 % | 0,55 % | 0,36 % | 1,2 % |

(40)

Ker sta Indorama Petrochem Limited in TPT Petrochemical Public Company Limited del iste skupine, je bila zanju določena skupna stopnja protisubvencijske dajatve. Končna stopnja za skupino Indorama/TPT je 1,2 %.

Zbirna preglednica

Shema oprostitve ali zmanjšanja uvozne dajatve na stroje

Shema dvojnega odbitka od obdavčljivega dohodka

Shema nadomestila izvozne dajatve

Skupna stopnja subvencije

Siam Mitsui

0,19 %

0,57 %

0,36 %

1,1 %

Indorama

0,18 %

0,78 %

0,35 %

1,3 %

TPT

0,47 %

0,23 %

0,36 %

1 %

Skupina Indorama/TPT

0,3 %

0,55 %

0,36 %

1,2 %

| (41) | Glede na zneske subvencij de minimis, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, se za tajske proizvajalce izvoznike ne smejo uvesti začasni ukrepi za uvoz PTA s poreklom iz Tajske. |
| --- | --- |

(41)

Glede na zneske subvencij de minimis, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, se za tajske proizvajalce izvoznike ne smejo uvesti začasni ukrepi za uvoz PTA s poreklom iz Tajske.

4.   ŠKODA, VZROČNA ZVEZA IN INTERES UNIJE

| (42) | Glede na navedene ugotovitve v zvezi s subvencijami se šteje, da ni treba predstaviti analize o škodi, vzročni zvezi in interesu Unije. |
| --- | --- |

(42)

Glede na navedene ugotovitve v zvezi s subvencijami se šteje, da ni treba predstaviti analize o škodi, vzročni zvezi in interesu Unije.

5.   ZAKLJUČEK POSTOPKA

| (43) | Postopek je zato treba zaključiti, saj so zneski subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, za tajske proizvajalce izvoznike nižji od 2 % ad valorem. Zainteresirane strani so bile o tem obveščene in so imele možnost predložiti pripombe. |
| --- | --- |

(43)

Postopek je zato treba zaključiti, saj so zneski subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, za tajske proizvajalce izvoznike nižji od 2 % ad valorem. Zainteresirane strani so bile o tem obveščene in so imele možnost predložiti pripombe.

| (44) | Glede na analizo subvencije so bile prejete pripombe tajske vlade in enega od pritožnikov. |
| --- | --- |

(44)

Glede na analizo subvencije so bile prejete pripombe tajske vlade in enega od pritožnikov.

| (45) | Tajska vlada je trdila, da preiskovanih shem ni mogoče obravnavati kot posebnih shem subvencioniranja, saj so del decentralizacijske politike države, niso pogojene z izvozom in ne omejujejo dostopa do določenih poslovnih sektorjev ali regij. V zvezi s tem se ugotavlja, da je preiskava jasno pokazala, da so preiskovane sheme, ki so jih proizvajalci izvozniki uporabljali med obdobjem preiskave (oprostitev uvozne dajatve na stroje, dvojni odbitek od obdavčljivega dohodka, nadomestilo izvozne dajatve) v skladu z določbami osnovne protisubvencijske uredbe subvencije, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi. Zato je treba trditve tajske vlade zavrniti. |
| --- | --- |

(45)

Tajska vlada je trdila, da preiskovanih shem ni mogoče obravnavati kot posebnih shem subvencioniranja, saj so del decentralizacijske politike države, niso pogojene z izvozom in ne omejujejo dostopa do določenih poslovnih sektorjev ali regij. V zvezi s tem se ugotavlja, da je preiskava jasno pokazala, da so preiskovane sheme, ki so jih proizvajalci izvozniki uporabljali med obdobjem preiskave (oprostitev uvozne dajatve na stroje, dvojni odbitek od obdavčljivega dohodka, nadomestilo izvozne dajatve) v skladu z določbami osnovne protisubvencijske uredbe subvencije, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi. Zato je treba trditve tajske vlade zavrniti.

| (46) | Eden izmed pritožnikov je trdil, da bi morale biti nekatere subvencije, zlasti shema oprostitve plačila davka od dobička, dodeljene za krajše obdobje. Trditev je bila zavrnjena, ker med obdobjem preiskave noben od proizvajalcev izvoznikov ni izkoristil ugodnosti te sheme. |
| --- | --- |

(46)

Eden izmed pritožnikov je trdil, da bi morale biti nekatere subvencije, zlasti shema oprostitve plačila davka od dobička, dodeljene za krajše obdobje. Trditev je bila zavrnjena, ker med obdobjem preiskave noben od proizvajalcev izvoznikov ni izkoristil ugodnosti te sheme.

| (47) | Nobena zainteresirana stran ni predložila pripomb glede analize škode. |
| --- | --- |

(47)

Nobena zainteresirana stran ni predložila pripomb glede analize škode.

| (48) | Nobena pripomba zainteresiranih strani torej ne spodbija ugotovitve, da zaščitni ukrepi niso potrebni. |
| --- | --- |

(48)

Nobena pripomba zainteresiranih strani torej ne spodbija ugotovitve, da zaščitni ukrepi niso potrebni.

| (49) | Ob upoštevanju zgoraj navedenega je Komisija zato sklenila, da se protisubvencijski postopek v zvezi z uvozom prečiščene tereftalne kisline in njenih soli s poreklom iz Tajske v Unijo zaključi brez uvedbe protisubvencijskih ukrepov – |
| --- | --- |

(49)

Ob upoštevanju zgoraj navedenega je Komisija zato sklenila, da se protisubvencijski postopek v zvezi z uvozom prečiščene tereftalne kisline in njenih soli s poreklom iz Tajske v Unijo zaključi brez uvedbe protisubvencijskih ukrepov –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Edini člen

Protisubvencijski postopek v zvezi z uvozom tereftalne kisline in njenih soli s čistočo 99,5 mas. % ali več, trenutno uvrščen v oznako KN ex 2917 36 00 s poreklom iz Tajske, se zaključi.

V Bruslju, 19. januarja 2011

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 188, 18.7.2009, str. 93.

1

(2)  UL C 313, 22.12.2009, str. 22.

2

(3)  UL C 313, 22.12.2009, str. 17.

3

(4)  Glej stran 22 tega uradnega lista.

4

---

| 20.1.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 15/22 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 15/22

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 19. januarja 2011

o zaključku protidampinškega postopka v zvezi z uvozom prečiščene tereftalne kisline in njenih soli s poreklom iz Tajske

(2011/32/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), in zlasti člena 9 Uredbe,

po posvetovanju s Svetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

1.1   Začetek

| (1) | Evropska komisija („Komisija“) je 22. decembra 2009 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (2) („obvestilo o začetku“), napovedala začetek protidampinškega postopka v zvezi z uvozom prečiščene tereftalne kisline in njenih soli („PTA“) s poreklom iz Tajske („zadevna država“) v Unijo. |
| --- | --- |

(1)

Evropska komisija („Komisija“) je 22. decembra 2009 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (2) („obvestilo o začetku“), napovedala začetek protidampinškega postopka v zvezi z uvozom prečiščene tereftalne kisline in njenih soli („PTA“) s poreklom iz Tajske („zadevna država“) v Unijo.

| (2) | Protidampinški postopek se je začel po pritožbi, ki sta jo 13. novembra 2009 vložila BP Aromatics Limited NV in CEPSA Quimica S.A. („pritožnika“), ki predstavljata glavni delež, v tem primeru več kot 50 % celotne proizvodnje PTA v Uniji. Pritožba je vsebovala dokaze prima facie o dampingu zadevnega izdelka s poreklom iz zadevne države in znatni škodi, ki je nastala zaradi tega, kar je zadostovalo za upravičenost začetka postopka. |
| --- | --- |

(2)

Protidampinški postopek se je začel po pritožbi, ki sta jo 13. novembra 2009 vložila BP Aromatics Limited NV in CEPSA Quimica S.A. („pritožnika“), ki predstavljata glavni delež, v tem primeru več kot 50 % celotne proizvodnje PTA v Uniji. Pritožba je vsebovala dokaze prima facie o dampingu zadevnega izdelka s poreklom iz zadevne države in znatni škodi, ki je nastala zaradi tega, kar je zadostovalo za upravičenost začetka postopka.

| (3) | Komisija je istega dne z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (3), objavila začetek protisubvencijskega postopka v zvezi z uvozom PTA s poreklom iz Tajske v Unijo. Ta preiskava je bila zaključena s Sklepom Komisije 2011/31/EU (4). |
| --- | --- |

(3)

Komisija je istega dne z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (3), objavila začetek protisubvencijskega postopka v zvezi z uvozom PTA s poreklom iz Tajske v Unijo. Ta preiskava je bila zaključena s Sklepom Komisije 2011/31/EU (4).

1.2   Strani, ki jih postopek zadeva

| (4) | Komisija je pritožnika, druge znane proizvajalce Unije, znane proizvajalce izvoznike iz Tajske, predstavnike zadevne države izvoznice ter znane uvoznike in uporabnike uradno obvestila o začetku postopka. Zainteresirane strani so imele možnost, da pisno izrazijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje v roku iz obvestila o začetku. Vsem zainteresiranim stranem, ki so zahtevale zaslišanje in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo zaslišanje odobreno. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je pritožnika, druge znane proizvajalce Unije, znane proizvajalce izvoznike iz Tajske, predstavnike zadevne države izvoznice ter znane uvoznike in uporabnike uradno obvestila o začetku postopka. Zainteresirane strani so imele možnost, da pisno izrazijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje v roku iz obvestila o začetku. Vsem zainteresiranim stranem, ki so zahtevale zaslišanje in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo zaslišanje odobreno.

| (5) | Komisija je poslala vprašalnike pritožnikoma, drugim znanim proizvajalcem Unije, znanim proizvajalcem izvoznikom na Tajskem, znanim uvoznikom in uporabnikom zadevnega izdelka ter vsem drugim stranem, ki so zahtevale vprašalnik v roku iz obvestila o začetku. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je poslala vprašalnike pritožnikoma, drugim znanim proizvajalcem Unije, znanim proizvajalcem izvoznikom na Tajskem, znanim uvoznikom in uporabnikom zadevnega izdelka ter vsem drugim stranem, ki so zahtevale vprašalnik v roku iz obvestila o začetku.

| (6) | Izpolnjene vprašalnike so poslali trije znani tajski proizvajalci izvozniki, trije proizvajalci Unije, en uvoznik Unije in pet uporabnikov v Uniji. |
| --- | --- |

(6)

Izpolnjene vprašalnike so poslali trije znani tajski proizvajalci izvozniki, trije proizvajalci Unije, en uvoznik Unije in pet uporabnikov v Uniji.

| (7) | Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za ugotovitev dampinga, nastale škode in interesa Unije. Preveritveni obiski so bili izvedeni v prostorih naslednjih družb:






  (a) | proizvajalci v Uniji:






  — | BP Aromatics Limited NV, Geel, Belgija, |
| --- | --- | --- | --- |

(7)

Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za ugotovitev dampinga, nastale škode in interesa Unije. Preveritveni obiski so bili izvedeni v prostorih naslednjih družb:

(a)

proizvajalci v Uniji:

—

BP Aromatics Limited NV, Geel, Belgija,

| — | CEPSA Química, S.A., Madrid, Španija, |
| --- | --- |

—

CEPSA Química, S.A., Madrid, Španija,

| — | Lotte Chemical UK Ltd (prej Artenius), Wilton, Redcar, Združeno kraljestvo; |
| --- | --- |

—

Lotte Chemical UK Ltd (prej Artenius), Wilton, Redcar, Združeno kraljestvo;

| (b) | uvoznik v Uniji:






  — | Mitsui & Co. Benelux NV, Bruselj, Belgija |
| --- | --- | --- |

(b)

uvoznik v Uniji:

—

Mitsui & Co. Benelux NV, Bruselj, Belgija

| (c) | uporabniki v Uniji:






  — | DSM Powder Coating Resins B.V., Zwolle, Nizozemska, |
| --- | --- | --- |

(c)

uporabniki v Uniji:

—

DSM Powder Coating Resins B.V., Zwolle, Nizozemska,

| — | M&G Polimeri Italia SPA, Patrica (Frosinone), Italija, |
| --- | --- |

—

M&G Polimeri Italia SPA, Patrica (Frosinone), Italija,

| — | NOVAPET S.A., Barbastro (Huesca), Španija, |
| --- | --- |

—

NOVAPET S.A., Barbastro (Huesca), Španija,

| — | UAB NEO Group, Klaipeda, Litva; |
| --- | --- |

—

UAB NEO Group, Klaipeda, Litva;

| (d) | proizvajalci izvozniki na Tajskem:






  — | TPT Petrochemicals Public Company Ltd., Bangkok, Tajska (v nadaljnjem besedilu: TPT), |
| --- | --- | --- |

(d)

proizvajalci izvozniki na Tajskem:

—

TPT Petrochemicals Public Company Ltd., Bangkok, Tajska (v nadaljnjem besedilu: TPT),

| — | Indorama Petrochem Ltd., Bangkok, Tajska (v nadaljnjem besedilu: Indorama), |
| --- | --- |

—

Indorama Petrochem Ltd., Bangkok, Tajska (v nadaljnjem besedilu: Indorama),

| — | Siam Mitsui PTA Company Ltd., Bangkok, Tajska (v nadaljnjem besedilu: SMPC); |
| --- | --- |

—

Siam Mitsui PTA Company Ltd., Bangkok, Tajska (v nadaljnjem besedilu: SMPC);

| (e) | povezani izvoznik:






  — | Mitsui Chemicals Inc, Tokio, Japonska (v nadaljnjem besedilu: MCI) – zastopnik izvozne prodaje in delničar SMPC. |
| --- | --- | --- |

(e)

povezani izvoznik:

—

Mitsui Chemicals Inc, Tokio, Japonska (v nadaljnjem besedilu: MCI) – zastopnik izvozne prodaje in delničar SMPC.

| (8) | Glede na to, da sta družbi TPT in Indorama v lasti iste krovne družbe, bosta v tem dokumentu imenovani „skupina Indorama“. |
| --- | --- |

(8)

Glede na to, da sta družbi TPT in Indorama v lasti iste krovne družbe, bosta v tem dokumentu imenovani „skupina Indorama“.

1.3   Obdobje preiskave in obravnavano obdobje

| (9) | Preiskava dampinga in škode je zajela obdobje od 1. decembra 2008 do 30. novembra 2009 (v nadaljnjem besedilu: obdobje preiskave ali OP). Preučevanje trendov, pomembnih za oceno škode, je obsegalo obdobje od 1. januarja 2006 do konca obdobja preiskave („obravnavano obdobje“). |
| --- | --- |

(9)

Preiskava dampinga in škode je zajela obdobje od 1. decembra 2008 do 30. novembra 2009 (v nadaljnjem besedilu: obdobje preiskave ali OP). Preučevanje trendov, pomembnih za oceno škode, je obsegalo obdobje od 1. januarja 2006 do konca obdobja preiskave („obravnavano obdobje“).

2.   ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

2.1   Zadevni izdelek

| (10) | Zadevni izdelek je tereftalna kislina in njene soli s čistočo 99,5 mas. % ali več, trenutno uvrščen v oznako KN ex 2917 36 00 („zadevni izdelek“). |
| --- | --- |

(10)

Zadevni izdelek je tereftalna kislina in njene soli s čistočo 99,5 mas. % ali več, trenutno uvrščen v oznako KN ex 2917 36 00 („zadevni izdelek“).

| (11) | PTA se pridobiva s čiščenjem surove tereftalne kisline, ki je produkt reakcije med paraksilenom (PX) in topilom ter raztopino katalizatorja. |
| --- | --- |

(11)

PTA se pridobiva s čiščenjem surove tereftalne kisline, ki je produkt reakcije med paraksilenom (PX) in topilom ter raztopino katalizatorja.

2.2   Podobni izdelek

| (12) | Ugotovljeno je bilo, da imajo zadevni izdelek in PTA, proizveden in prodan na notranjem trgu Tajske, ter PTA, ki ga industrija Unije proizvaja in prodaja na trgu Unije, enake fizikalne in kemične lastnosti ter uporabe. Zato so se ti izdelki šteli za podobne v smislu člena 1(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(12)

Ugotovljeno je bilo, da imajo zadevni izdelek in PTA, proizveden in prodan na notranjem trgu Tajske, ter PTA, ki ga industrija Unije proizvaja in prodaja na trgu Unije, enake fizikalne in kemične lastnosti ter uporabe. Zato so se ti izdelki šteli za podobne v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.

3.   DAMPING

3.1   Uvodne opombe

| (13) | Vsi trije tajski proizvajalci izvozniki, navedeni v pritožbi, so predložili izpolnjene vprašalnike. Preiskava je pokazala, da ne obstaja noben drug tajski proizvajalec izvoznik PTA in da izpolnjeni vprašalniki predstavljajo 100 % tajskega izvoza na trg EU. |
| --- | --- |

(13)

Vsi trije tajski proizvajalci izvozniki, navedeni v pritožbi, so predložili izpolnjene vprašalnike. Preiskava je pokazala, da ne obstaja noben drug tajski proizvajalec izvoznik PTA in da izpolnjeni vprašalniki predstavljajo 100 % tajskega izvoza na trg EU.

| (14) | Ta tri podjetja so zahtevala izračun dampinga na podlagi mesečnih podatkov z utemeljitvijo, da so med OP cene surovin in posledično cene zadevnega izdelka znatno nihale. Zaradi razlogov iz uvodne izjave 26 se uporaba zahtevane metodologije ni štela za utemeljeno. |
| --- | --- |

(14)

Ta tri podjetja so zahtevala izračun dampinga na podlagi mesečnih podatkov z utemeljitvijo, da so med OP cene surovin in posledično cene zadevnega izdelka znatno nihale. Zaradi razlogov iz uvodne izjave 26 se uporaba zahtevane metodologije ni štela za utemeljeno.

| (15) | Opozoriti je treba, da je prodaja na domačem trgu in trgu EU temeljila na promptnih cenah, pogodbah na podlagi cen paraksilena (glavne surovine), ali formuli na podlagi cenovnega indeksa PTA na Kitajskem. Pri slednji je v številnih primerih prišlo do znatnega časovnega zamika, preden je bil končni indeks na voljo. Za uporabo formule je bilo treba upoštevati ureditev o izstavljanju računov, pri čemer je lahko bila končna cena določena več mesecev po izstavitvi prvega začasnega računa. Za popravek končne cene iz pogodbe so bili izdani opomini/dobropisi. |
| --- | --- |

(15)

Opozoriti je treba, da je prodaja na domačem trgu in trgu EU temeljila na promptnih cenah, pogodbah na podlagi cen paraksilena (glavne surovine), ali formuli na podlagi cenovnega indeksa PTA na Kitajskem. Pri slednji je v številnih primerih prišlo do znatnega časovnega zamika, preden je bil končni indeks na voljo. Za uporabo formule je bilo treba upoštevati ureditev o izstavljanju računov, pri čemer je lahko bila končna cena določena več mesecev po izstavitvi prvega začasnega računa. Za popravek končne cene iz pogodbe so bili izdani opomini/dobropisi.

| (16) | Spodaj opredeljena splošna metodologija je bila uporabljena pri vseh sodelujočih proizvajalcih izvoznikih na Tajskem. |
| --- | --- |

(16)

Spodaj opredeljena splošna metodologija je bila uporabljena pri vseh sodelujočih proizvajalcih izvoznikih na Tajskem.

3.2   Normalna vrednost

| (17) | Komisija je v skladu s členom 2(2) osnovne uredbe najprej ugotovila, ali je domača prodaja tajskih proizvajalcev dovolj reprezentativna, tj. ali celoten obseg take prodaje predstavlja vsaj 5 % njihovega celotnega obsega izvoza zadevnega izdelka v Unijo. Domača prodaja tajskih proizvajalcev se je v obdobju preiskave štela za dovolj reprezentativno. |
| --- | --- |

(17)

Komisija je v skladu s členom 2(2) osnovne uredbe najprej ugotovila, ali je domača prodaja tajskih proizvajalcev dovolj reprezentativna, tj. ali celoten obseg take prodaje predstavlja vsaj 5 % njihovega celotnega obsega izvoza zadevnega izdelka v Unijo. Domača prodaja tajskih proizvajalcev se je v obdobju preiskave štela za dovolj reprezentativno.

| (18) | Komisija je nato preučila, ali se domača prodaja podobnega izdelka lahko šteje za prodajo v običajnem poteku trgovanja v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe. To je bilo izvedeno tako, da se je za podobni izdelek, ki se prodaja na domačem trgu, določil delež dobičkonosne domače prodaje neodvisnim strankam v OP. |
| --- | --- |

(18)

Komisija je nato preučila, ali se domača prodaja podobnega izdelka lahko šteje za prodajo v običajnem poteku trgovanja v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe. To je bilo izvedeno tako, da se je za podobni izdelek, ki se prodaja na domačem trgu, določil delež dobičkonosne domače prodaje neodvisnim strankam v OP.

| (19) | Ker je obseg dobičkonosne prodaje podobnega izdelka predstavljal več kot 80 % celotnega obsega prodaje podobnega izdelka za vse tri proizvajalce, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni, izračunani kot tehtano povprečje celotne domače prodaje. |
| --- | --- |

(19)

Ker je obseg dobičkonosne prodaje podobnega izdelka predstavljal več kot 80 % celotnega obsega prodaje podobnega izdelka za vse tri proizvajalce, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni, izračunani kot tehtano povprečje celotne domače prodaje.

3.3   Izvozna cena

| (20) | Preiskava je pokazala, da je eden od sodelujočih proizvajalcev izvoznikov (SMPC) prodajal na trg EU prek svojega največjega delničarja (MCI, podjetje s sedežem na Japonskem), ki je nato ponovno prodajal številnim japonskim trgovcem, ki so dokončno prodajali stranem na trgu EU. Preučeno je bilo, ali sta MCI in največji japonski trgovec povezana in ali je takšna povezava vplivala na cene. |
| --- | --- |

(20)

Preiskava je pokazala, da je eden od sodelujočih proizvajalcev izvoznikov (SMPC) prodajal na trg EU prek svojega največjega delničarja (MCI, podjetje s sedežem na Japonskem), ki je nato ponovno prodajal številnim japonskim trgovcem, ki so dokončno prodajali stranem na trgu EU. Preučeno je bilo, ali sta MCI in največji japonski trgovec povezana in ali je takšna povezava vplivala na cene.

| (21) | Ugotovljeno je bilo, da se najpomembnejša povezava nanaša na skupne deleže v zelo nizkih odstotkih, ki so jih imele japonske banke v imenu številnih upraviteljev. Zato je bilo ugotovljeno, da povezava ni takšne narave, da bi vplivala na raven cen. Dejansko so glede na (i) zgoraj opredeljene cenovne/pogodbene dogovore, ki so značilni za to industrijo, in (ii) zgoraj opisano naravo povezave med podjetji cene tržne. Zato je bilo ugotovljeno, da se lahko izvozna cena zadevnega izdelka določi na podlagi prodaje družbe MCI japonskim trgovcem. |
| --- | --- |

(21)

Ugotovljeno je bilo, da se najpomembnejša povezava nanaša na skupne deleže v zelo nizkih odstotkih, ki so jih imele japonske banke v imenu številnih upraviteljev. Zato je bilo ugotovljeno, da povezava ni takšne narave, da bi vplivala na raven cen. Dejansko so glede na (i) zgoraj opredeljene cenovne/pogodbene dogovore, ki so značilni za to industrijo, in (ii) zgoraj opisano naravo povezave med podjetji cene tržne. Zato je bilo ugotovljeno, da se lahko izvozna cena zadevnega izdelka določi na podlagi prodaje družbe MCI japonskim trgovcem.

| (22) | Družbi MCI je bil poslan dopis, s katerim je bila obveščena o posledicah nesodelovanja, saj med preverjanjem v Tokiu odgovorne osebe niso imele popolnega dostopa do računovodskih informacij za določene popravke. |
| --- | --- |

(22)

Družbi MCI je bil poslan dopis, s katerim je bila obveščena o posledicah nesodelovanja, saj med preverjanjem v Tokiu odgovorne osebe niso imele popolnega dostopa do računovodskih informacij za določene popravke.

| (23) | Zato je bilo sklenjeno, da se popravki izračunajo na podlagi razpoložljivih dejstev, v skladu s členom 18 osnovne uredbe. Zaradi tega je bila uporabljena naslednja metodologija. Za prevozne stroške je bil znesek popravka prilagojen navzgor na podlagi informacij, zbranih na kraju samem. Za ostale popravke so bili sporočeni zneski in neto prodajne cene preverjeni s pomočjo drugih neodvisnih virov, v tem primeru informacij, pridobljenih za druga dva tajska proizvajalca izvoznika, in ugotovljena je bila skladnost pri enakih vrstah prodaje. Preučena je bila alternativna metoda uporabe cen Eurostata, vendar ni bila uporabljena, ker je bila v Eurostatu vrednost za ta izdelek cena CIF ob datumu uvoza in ne prilagojena končna cena, določena v skladu s prodajno pogodbo in zgoraj opisanimi sistemi izstavljanja računov. Ta pristop je bil glede na strukturo trga, kot je pojasnjena v uvodni izjavi 15, izjemno primeren. Spomniti je treba, da je bila večina popravkov že preverjena na Tajskem. |
| --- | --- |

(23)

Zato je bilo sklenjeno, da se popravki izračunajo na podlagi razpoložljivih dejstev, v skladu s členom 18 osnovne uredbe. Zaradi tega je bila uporabljena naslednja metodologija. Za prevozne stroške je bil znesek popravka prilagojen navzgor na podlagi informacij, zbranih na kraju samem. Za ostale popravke so bili sporočeni zneski in neto prodajne cene preverjeni s pomočjo drugih neodvisnih virov, v tem primeru informacij, pridobljenih za druga dva tajska proizvajalca izvoznika, in ugotovljena je bila skladnost pri enakih vrstah prodaje. Preučena je bila alternativna metoda uporabe cen Eurostata, vendar ni bila uporabljena, ker je bila v Eurostatu vrednost za ta izdelek cena CIF ob datumu uvoza in ne prilagojena končna cena, določena v skladu s prodajno pogodbo in zgoraj opisanimi sistemi izstavljanja računov. Ta pristop je bil glede na strukturo trga, kot je pojasnjena v uvodni izjavi 15, izjemno primeren. Spomniti je treba, da je bila večina popravkov že preverjena na Tajskem.

3.4   Primerjava

| (24) | Primerjava med normalno vrednostjo in izvozno ceno je bila opravljena na podlagi cene franko tovarna. |
| --- | --- |

(24)

Primerjava med normalno vrednostjo in izvozno ceno je bila opravljena na podlagi cene franko tovarna.

| (25) | Da bi zagotovili pošteno primerjavo med normalno vrednostjo in izvozno ceno, se v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe v obliki prilagoditev ustrezno upoštevajo razlike, ki vplivajo na cene in primerljivost cen. Na podlagi tega so bile, kjer je bilo to primerno in upravičeno, izvedene prilagoditve za razlike v stroških prevoza, zavarovanja, pakiranja, kredita, manipulativnih stroških ter stroških provizij. |
| --- | --- |

(25)

Da bi zagotovili pošteno primerjavo med normalno vrednostjo in izvozno ceno, se v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe v obliki prilagoditev ustrezno upoštevajo razlike, ki vplivajo na cene in primerljivost cen. Na podlagi tega so bile, kjer je bilo to primerno in upravičeno, izvedene prilagoditve za razlike v stroških prevoza, zavarovanja, pakiranja, kredita, manipulativnih stroških ter stroških provizij.

| (26) | Primerjava med izvozno ceno in normalno vrednostjo je bila izvedena na letni podlagi. Zahteva proizvajalcev izvoznikov, da se primerjave izvajajo mesečno, je bila preučena, vendar ni bila izpolnjena, saj je bilo očitno, da ne bi spremenila splošne ugotovitve glede dampinga, tj. dampinga de minimis na ravni države. |
| --- | --- |

(26)

Primerjava med izvozno ceno in normalno vrednostjo je bila izvedena na letni podlagi. Zahteva proizvajalcev izvoznikov, da se primerjave izvajajo mesečno, je bila preučena, vendar ni bila izpolnjena, saj je bilo očitno, da ne bi spremenila splošne ugotovitve glede dampinga, tj. dampinga de minimis na ravni države.

3.5   Stopnja dampinga

| (27) | V skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe je bila stopnja dampinga za sodelujoče proizvajalce izvoznike na Tajskem določena na podlagi primerjave tehtane povprečne normalne vrednosti s tehtano povprečno izvozno ceno, kot je določeno zgoraj. |
| --- | --- |

(27)

V skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe je bila stopnja dampinga za sodelujoče proizvajalce izvoznike na Tajskem določena na podlagi primerjave tehtane povprečne normalne vrednosti s tehtano povprečno izvozno ceno, kot je določeno zgoraj.

| (28) | Na podlagi zgoraj navedene metodologije so stopnje dampinga, izražene kot delež cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, naslednje: | Stopnja dampinga |
| --- | --- | --- |
| Skupina Indorama | 3,7 % |
| SMPC | Ni dampinga |

(28)

Na podlagi zgoraj navedene metodologije so stopnje dampinga, izražene kot delež cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, naslednje:

Stopnja dampinga

Skupina Indorama

3,7 %

SMPC

Ni dampinga

| (29) | Trije proizvajalci izvozniki (oba iz skupine Indorama in SMPC) ob primerjavi s podatki Eurostata predstavljajo celoten izvoz s poreklom iz Tajske. Da bi lahko ocenili, ali je bila na ravni države stopnja dampinga pod stopnjo de minimis, je bila določena tehtana povprečna stopnja dampinga na ravni države. Ugotovljeno je bilo, da je stopnja pod pragom de minimis, tj. 1,8 %. |
| --- | --- |

(29)

Trije proizvajalci izvozniki (oba iz skupine Indorama in SMPC) ob primerjavi s podatki Eurostata predstavljajo celoten izvoz s poreklom iz Tajske. Da bi lahko ocenili, ali je bila na ravni države stopnja dampinga pod stopnjo de minimis, je bila določena tehtana povprečna stopnja dampinga na ravni države. Ugotovljeno je bilo, da je stopnja pod pragom de minimis, tj. 1,8 %.

| (30) | Glede na stopnjo dampinga de minimis na ravni države ni treba uvesti začasnih ukrepov na uvoz PTA s poreklom iz Tajske. |
| --- | --- |

(30)

Glede na stopnjo dampinga de minimis na ravni države ni treba uvesti začasnih ukrepov na uvoz PTA s poreklom iz Tajske.

4.   ŠKODA, VZROČNA ZVEZA IN INTERES UNIJE

| (31) | Glede na navedene ugotovitve v zvezi z dampingom se šteje, da ni treba predstaviti analize o škodi, vzročni zvezi in interesu Unije. |
| --- | --- |

(31)

Glede na navedene ugotovitve v zvezi z dampingom se šteje, da ni treba predstaviti analize o škodi, vzročni zvezi in interesu Unije.

5.   ZAKLJUČEK POSTOPKA

| (32) | Postopek je zato treba zaključiti, saj je stopnja dampinga, ugotovljena za Tajsko, nižja od 2 %. Zainteresirane strani so bile o tem obveščene in so imele možnost predložiti pripombe. |
| --- | --- |

(32)

Postopek je zato treba zaključiti, saj je stopnja dampinga, ugotovljena za Tajsko, nižja od 2 %. Zainteresirane strani so bile o tem obveščene in so imele možnost predložiti pripombe.

| (33) | Glede vprašanj dampinga so bile prejete pripombe od enega pritožnika, ki je menil, da bi morala Komisija zaradi ugotovljenih dejstev za SMPC uporabiti stopnjo dampinga, ugotovljeno za druga dva proizvajalca izvoznika (3,7 %). Trdilo se je, da bi bila v takšnem primeru stopnja dampinga de minimis. To je bilo treba zavrniti. Komisija je uporabila razpoložljiva dejstva glede povezane družbe z Japonske, saj je uporabila podatke družbe, ki so bili na voljo, jih prilagodila navzgor in primerjala z drugimi preverljivimi viri. Obremenitev družbe s stopnjo dampinga drugih izvoznikov v teh okoliščinah ne bi bila v skladu z določbami člena 18. |
| --- | --- |

(33)

Glede vprašanj dampinga so bile prejete pripombe od enega pritožnika, ki je menil, da bi morala Komisija zaradi ugotovljenih dejstev za SMPC uporabiti stopnjo dampinga, ugotovljeno za druga dva proizvajalca izvoznika (3,7 %). Trdilo se je, da bi bila v takšnem primeru stopnja dampinga de minimis. To je bilo treba zavrniti. Komisija je uporabila razpoložljiva dejstva glede povezane družbe z Japonske, saj je uporabila podatke družbe, ki so bili na voljo, jih prilagodila navzgor in primerjala z drugimi preverljivimi viri. Obremenitev družbe s stopnjo dampinga drugih izvoznikov v teh okoliščinah ne bi bila v skladu z določbami člena 18.

| (34) | Isti pritožnik je trdil tudi, da imajo druge vlade drugačen pogled na preiskave v zvezi s PTA v podobnem OP. To je bilo treba zavrniti. V zvezi s tem je treba spomniti, da se dokazi, ki jih je predložil pritožnik, nanašajo na protidampinško dajatev, ki jo je Ljudska republika Kitajska uvedla na uvoz PTA iz Koreje in Tajske. Predložene informacije ne potrjujejo trditve te strani, saj ni nobenega dokaza o tem, kako sta bili normalna vrednost in izvozna cena določeni v tej kitajski protidampinški preiskavi. Poleg tega OP v preiskavi kitajskih organov zajema obdobje od 1. oktobra 2007 do 30. septembra 2008, medtem ko OP iz trenutne preiskave EU zajema obdobje od 1. decembra 2008 do 30. novembra 2009. Zato se obdobje, obravnavano v EU, močno razlikuje od obdobja v kitajski preiskavi. |
| --- | --- |

(34)

Isti pritožnik je trdil tudi, da imajo druge vlade drugačen pogled na preiskave v zvezi s PTA v podobnem OP. To je bilo treba zavrniti. V zvezi s tem je treba spomniti, da se dokazi, ki jih je predložil pritožnik, nanašajo na protidampinško dajatev, ki jo je Ljudska republika Kitajska uvedla na uvoz PTA iz Koreje in Tajske. Predložene informacije ne potrjujejo trditve te strani, saj ni nobenega dokaza o tem, kako sta bili normalna vrednost in izvozna cena določeni v tej kitajski protidampinški preiskavi. Poleg tega OP v preiskavi kitajskih organov zajema obdobje od 1. oktobra 2007 do 30. septembra 2008, medtem ko OP iz trenutne preiskave EU zajema obdobje od 1. decembra 2008 do 30. novembra 2009. Zato se obdobje, obravnavano v EU, močno razlikuje od obdobja v kitajski preiskavi.

| (35) | Nobena zainteresirana stran ni predložila pripomb glede analize škode. |
| --- | --- |

(35)

Nobena zainteresirana stran ni predložila pripomb glede analize škode.

| (36) | Nobena pripomba zainteresiranih strani torej ne spodbija ugotovitve, da zaščitni ukrepi niso potrebni. |
| --- | --- |

(36)

Nobena pripomba zainteresiranih strani torej ne spodbija ugotovitve, da zaščitni ukrepi niso potrebni.

| (37) | Ob upoštevanju zgoraj navedenega je Komisija zato sklenila, da se protidampinški postopek v zvezi z uvozom prečiščene tereftalne kisline in njenih soli s poreklom iz Tajske v Unijo zaključi brez uvedbe protidampinških ukrepov – |
| --- | --- |

(37)

Ob upoštevanju zgoraj navedenega je Komisija zato sklenila, da se protidampinški postopek v zvezi z uvozom prečiščene tereftalne kisline in njenih soli s poreklom iz Tajske v Unijo zaključi brez uvedbe protidampinških ukrepov –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Edini člen

Protidampinški postopek v zvezi z uvozom tereftalne kisline in njenih soli s čistočo 99,5 mas. % ali več, trenutno uvrščen v oznako KN ex 2917 36 00, s poreklom iz Tajske, se zaključi.

V Bruslju, 19. januarja 2011

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 51.

1

(2)  UL C 313, 22.12.2009, str. 17.

2

(3)  UL C 313, 22.12.2009, str. 22.

3

(4)  Glej stran 17 tega uradnega lista.

4

---

IV Akti, sprejeti pred 1. decembrom 2009 v skladu s Pogodbo ES, Pogodbo EU in Pogodbo Euratom

| 20.1.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 15/26 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 15/26

---

ODLOČBA NADZORNEGA ORGANA EFTE

št. 190/09/COL

z dne 22. aprila 2009

o devetinšestdeseti spremembi procesnih in materialnih pravil na področju državne pomoči z vključitvijo spremenjenega poglavja o začasnem okviru za ukrepe državnih pomoči v podporo dostopu do financiranja ob trenutni finančni in gospodarski krizi

NADZORNI ORGAN EFTE JE (1) –

OB UPOŠTEVANJU Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (2) in zlasti členov 61 do 63 ter Protokola 26 k Sporazumu,

OB UPOŠTEVANJU Sporazuma med državami Efte o ustanovitvi nadzornega organa in sodišča (3) ter zlasti člena 24 in člena 5(2)(b) Sporazuma,

KER v skladu s členom 24 Sporazuma o nadzornem organu in sodišču Nadzorni organ uveljavlja določbe Sporazuma EGP v zvezi z državno pomočjo,

KER Nadzorni organ v skladu s členom 5(2)(b) Sporazuma o nadzornem organu in sodišču izda obvestila ali smernice o zadevah, ki jih obravnava Sporazum EGP, če to izrecno določata navedeni sporazum ali Sporazum o nadzornem organu in sodišču ali če Nadzorni organ meni, da je to potrebno,

OB SKLICEVANJU na procesna in materialna pravila na področju državne pomoči, ki jih je 19. januarja 1994 sprejel Nadzorni organ (4),

KER je Komisija Evropskih skupnosti (v nadaljnjem besedilu: Evropska komisija) 25. februarja 2009 sprejela Sporočilo o spremembi začasnega okvira Skupnosti za ukrepe državnih pomoči v podporo dostopu do financiranja ob trenutni finančni in gospodarski krizi (5),

KER je to sporočilo pomembno tudi za Evropski gospodarski prostor,

KER je treba zagotoviti enotno uporabo pravil glede državne pomoči EGP v celotnem Evropskem gospodarskem prostoru,

KER mora v skladu s točko II pod naslovom „SPLOŠNO“ na koncu Priloge XV k Sporazumu EGP Nadzorni organ po posvetovanju s Komisijo sprejeti akte, ki ustrezajo tistim, ki jih je sprejela Evropska komisija,

PO POSVETOVANJU z Evropsko komisijo,

OB SKLICEVANJU na to, da se je Nadzorni organ o tej temi posvetoval z državami Efte v dopisu z dne 31. marca 2009 –

SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Začasni okvir za ukrepe državnih pomoči v podporo dostopu do financiranja ob trenutni finančni in gospodarski krizi (v nadaljnjem besedilu: začasni okvir) se uporablja od 29. januarja 2009 do 31. decembra 2010.

V skladu s končnimi določbami začasnega okvira lahko Nadzorni organ, kjer bi bilo to v pomoč, zagotovi tudi dodatna pojasnila o svojem pristopu do posebnih vprašanj.

Ob uporabi začasnega okvira se je izkazalo, da so dodatna pojasnila potrebna, kar zadeva uporabo člena 61(3)(b) Sporazuma EGP, obstoječi okvir določanja referenčnih obrestnih mer in diskontnih stopenj ter uporabo pomoči v obliki poroštev.

Smernice o državni pomoči se spremenijo z vključitvijo sprememb v poglavje z naslovom Začasni okvir za ukrepe državnih pomoči v podporo dostopu do financiranja ob trenutni finančni in gospodarski krizi.

Naslednje spremembe začasnega okvira veljajo od dneva sprejetja te odločbe:

| 1. | Točki 4.1 se doda naslednji odstavek:
  „Države Efte morajo zato dokazati, da so ukrepi državnih pomoči, priglašeni Nadzornemu organu na podlagi tega okvira, potrebni, primerni in sorazmerni za odpravljanje resne motnje v gospodarstvu države Efte ter da so vsi pogoji v celoti upoštevani.“ |
| --- | --- |

1.

Točki 4.1 se doda naslednji odstavek:

„Države Efte morajo zato dokazati, da so ukrepi državnih pomoči, priglašeni Nadzornemu organu na podlagi tega okvira, potrebni, primerni in sorazmerni za odpravljanje resne motnje v gospodarstvu države Efte ter da so vsi pogoji v celoti upoštevani.“

| 2. | Točka 4.3.2 se spremeni:






  (a) | Točki (a) in (b) se nadomestita z naslednjim:






  „(a) | za MSP države Efte odobrijo znižanje letne premije do 25 odstotkov, ki se plača za nova poroštva, dodeljena v skladu s premijo varnega pristana, kot je določena v Prilogi (6); |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Točka 4.3.2 se spremeni:

(a)

Točki (a) in (b) se nadomestita z naslednjim:

„(a)

za MSP države Efte odobrijo znižanje letne premije do 25 odstotkov, ki se plača za nova poroštva, dodeljena v skladu s premijo varnega pristana, kot je določena v Prilogi (6);

| (b) | tudi za velika podjetja države Efte odobrijo do 15-odstotno znižanje letne premije za nova poroštva na podlagi istih določb glede varnega pristana iz Priloge; |
| --- | --- |

(b)

tudi za velika podjetja države Efte odobrijo do 15-odstotno znižanje letne premije za nova poroštva na podlagi istih določb glede varnega pristana iz Priloge;

| (b) | Točka (f) se nadomesti z naslednjim:






  „(f) | poroštvo ne presega 90 % posojila v času trajanja posojila;“ |
| --- | --- | --- |

(b)

Točka (f) se nadomesti z naslednjim:

„(f)

poroštvo ne presega 90 % posojila v času trajanja posojila;“

| (c) | Točka (h) se nadomesti z naslednjim:






  „(h) | znižanje premije za poroštva se uporablja v obdobju največ dveh let po dodelitvi poroštva; če je trajanje zadevnega posojila daljše od dveh let, lahko države Efte največ osem nadaljnjih let uporabljajo premije varnega pristana iz Priloge brez znižanja;“ |
| --- | --- | --- |

(c)

Točka (h) se nadomesti z naslednjim:

„(h)

znižanje premije za poroštva se uporablja v obdobju največ dveh let po dodelitvi poroštva; če je trajanje zadevnega posojila daljše od dveh let, lahko države Efte največ osem nadaljnjih let uporabljajo premije varnega pristana iz Priloge brez znižanja;“

| 3. | Točka 4.4.1 se nadomesti z naslednjim:






  „4.4.1 | Smernice o referenčnih obrestnih merah in diskontnih stopnjah določajo metodologijo za izračun referenčne obrestne mere na podlagi enoletne medbančne obrestne mere (IBOR), povečane za razliko v višini od 60 do 1 000 bazičnih točk, ki je odvisna od kreditne sposobnosti podjetja in stopnje ponujenega zavarovanja. Zaradi upoštevanja obstoječih tržnih razmer lahko Nadzorni organ spremeni metodo za izračun referenčnih obrestnih mer in diskontnih stopenj. Če države Efte uporabijo metodo za izračun referenčnih obrestnih mer in diskontnih stopenj, ki je določena v smernicah, veljavnih ob odobritvi posojila, in izpolnjujejo pogoje iz navedenih smernic, obrestna mera načeloma ne vsebuje državne pomoči.“ |
| --- | --- | --- |

3.

Točka 4.4.1 se nadomesti z naslednjim:

„4.4.1

Smernice o referenčnih obrestnih merah in diskontnih stopnjah določajo metodologijo za izračun referenčne obrestne mere na podlagi enoletne medbančne obrestne mere (IBOR), povečane za razliko v višini od 60 do 1 000 bazičnih točk, ki je odvisna od kreditne sposobnosti podjetja in stopnje ponujenega zavarovanja. Zaradi upoštevanja obstoječih tržnih razmer lahko Nadzorni organ spremeni metodo za izračun referenčnih obrestnih mer in diskontnih stopenj. Če države Efte uporabijo metodo za izračun referenčnih obrestnih mer in diskontnih stopenj, ki je določena v smernicah, veljavnih ob odobritvi posojila, in izpolnjujejo pogoje iz navedenih smernic, obrestna mera načeloma ne vsebuje državne pomoči.“

| 4. | Točka 4.5.1 se nadomesti z naslednjim:






  „4.5.1 | Smernice Nadzornega organa o referenčnih obrestnih merah in diskontnih stopnjah določajo metodologijo za izračun referenčne obrestne mere na podlagi enoletne medbančne obrestne mere (IBOR), povečane za razliko v višini od 60 do 1 000 bazičnih točk, ki je odvisna od kreditne sposobnosti podjetja in stopnje ponujenega zavarovanja. Zaradi upoštevanja obstoječih tržnih razmer lahko Nadzorni organ spremeni metodo za izračun referenčnih obrestnih mer in diskontnih stopenj. Če države Efte uporabijo metodo za izračun referenčnih obrestnih mer in diskontnih stopenj, ki je določena v smernicah, veljavnih ob odobritvi posojila, in izpolnjujejo pogoje iz navedenih smernic, obrestna mera načeloma ne vsebuje državne pomoči.“ |
| --- | --- | --- |

4.

Točka 4.5.1 se nadomesti z naslednjim:

„4.5.1

Smernice Nadzornega organa o referenčnih obrestnih merah in diskontnih stopnjah določajo metodologijo za izračun referenčne obrestne mere na podlagi enoletne medbančne obrestne mere (IBOR), povečane za razliko v višini od 60 do 1 000 bazičnih točk, ki je odvisna od kreditne sposobnosti podjetja in stopnje ponujenega zavarovanja. Zaradi upoštevanja obstoječih tržnih razmer lahko Nadzorni organ spremeni metodo za izračun referenčnih obrestnih mer in diskontnih stopenj. Če države Efte uporabijo metodo za izračun referenčnih obrestnih mer in diskontnih stopenj, ki je določena v smernicah, veljavnih ob odobritvi posojila, in izpolnjujejo pogoje iz navedenih smernic, obrestna mera načeloma ne vsebuje državne pomoči.“

| 5. | Doda se naslednja Priloga:

  „PRILOGA








  Začasni okvir premij varnega pristana v bazičnih točkah (7) |
| --- | --- |
| Ocena kreditne sposobnosti (Standard & Poor’s) | Zavarovanje |
| Visoko | Običajno | Slabo |
| AAA | 40 | 40 | 40 |
| AA+
  AA
  AA- | 40 | 40 | 40 |
| A+
  A
  A- | 40 | 55 | 55 |
| BBB+
  BBB
  BBB- | 55 | 80 | 80 |
| BB+
  BB | 80 | 200 | 200 |
| BB-
  B+ | 200 | 380 | 380 |
| B
  B- | 200 | 380 | 630 |
| CCC in manj | 380 | 630 | 980 |

5.

Doda se naslednja Priloga:

„PRILOGA

Začasni okvir premij varnega pristana v bazičnih točkah (7)

Ocena kreditne sposobnosti (Standard & Poor’s)

Zavarovanje

Visoko

Običajno

Slabo

AAA

40

40

40

AA+

AA

AA-

40

40

40

A+

A

A-

40

55

55

BBB+

BBB

BBB-

55

80

80

BB+

BB

80

200

200

BB-

B+

200

380

380

B

B-

200

380

630

CCC in manj

380

630

980

Novo poglavje je v Prilogi k tej odločbi.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na Republiko Islandijo, Kneževino Lihtenštajn in Kraljevino Norveško.

Člen 3

Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno.

V Bruslju, 22. aprila 2009

Za Nadzorni organ Efte

Per SANDERUD

Predsednik

Kurt JÄGER

Član kolegija

---

(1)  V nadaljnjem besedilu: Nadzorni organ.

1

(2)  V nadaljnjem besedilu: Sporazum EGP.

2

(3)  V nadaljnjem besedilu: Sporazum o nadzornem organu in sodišču.

3

(4)  Smernice o uporabi in razlagi členov 61 in 62 Sporazuma EGP in člena 1 Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču, ki jih je sprejel in izdal Nadzorni organ dne 19. januarja 1994, objavljene v Uradnem listu Evropske Unije (v nadaljnjem besedilu: UL) L 231, 3.9.1994, str. 1. in Dopolnilu EGP št. 32, 3.9.1994, str. 1. Smernice so bile nazadnje spremenjene 29. januarja 2009. V nadaljnjem besedilu: Smernice o državni pomoči. Posodobljena različica Smernic o državni pomoči je objavljena na spletni strani Nadzornega organa: http://www.eftasurv.int/fieldsofwork/fieldstateaid/guidelines/

4

Uradnem listu Evropske Unije

(5)  Konsolidirana različica je bila objavljena v UL C 83, 7.4.2009, str. 1.

5

(6)  Premije, določene v Prilogi, upoštevajo različne stopnje zavarovanja in tako izpopolnjujejo določbe glede varnega pristana iz Smernic o državni pomoči v obliki poroštev. Uporabijo se lahko tudi kot osnova za izračun s trgom združljivega elementa pomoči za ukrepe v obliki poroštev, ki spadajo pod točko 4.2 tega okvira.

6

Izračun premij varnega pristana temelji na razlikah, določenih v Smernicah o referenčnih obrestnih merah in diskontnih stopnjah, ob upoštevanju dodatnega znižanja za 20 bazičnih točk (glej opombo 12 navedenih smernic). Vendar pa je za vsako oceno kreditne sposobnosti zgornja meja premije ostala premija varnega pristana, kot je določena v Smernicah o državni pomoči v obliki poroštev. Za definicije različnih stopenj zavarovanja glej opombo 2, str. 1 Smernic o referenčnih obrestnih merah in diskontnih stopnjah.“

(7)  Za podjetja, ki nimajo zgodovine kreditne sposobnosti ali bonitetne ocene, ki bi temeljila na metodi izračuna iz računovodskih izkazov (kot so nekatera podjetja za posebne namene ali novoustanovljena podjetja), lahko države Efte odobrijo do 15-odstotno (25-odstotno za MSP) znižanje posebne premije varnega pristana, določene na 3,8 % v Smernicah o državni pomoči v obliki poroštev. Ta premija pa nikoli ne more biti nižja od tiste, ki bi se uporabila za matično(-a) podjetje(-a).“

7

---

PRILOGA

Začasni okvir za ukrepe državnih pomoči v podporo dostopu do financiranja ob trenutni finančni in gospodarski krizi

1.   FINANČNA KRIZA, NJEN VPLIV NA REALNO GOSPODARSTVO IN POTREBA PO ZAČASNIH UKREPIH

1.1   Finančna kriza in njen vpliv na realno gospodarstvo

| (1) | Evropska komisija (v nadaljnjem besedilu: Komisija) je 26. novembra 2008 sprejela Sporočilo „Evropski načrt za oživitev gospodarstva“ („načrt za oživitev gospodarstva“) za izhod Evrope iz sedanje finančne krize (1). Načrt za oživitev gospodarstva temelji na dveh prvinah, ki se vzajemno krepita. V prvo spadajo kratkoročni ukrepi za povečanje povpraševanja, ohranjanje delovnih mest in obnovitev zaupanja, v drugi pa so „pametne naložbe“ za večjo rast in trajnostno blaginjo v dolgoročni perspektivi. Načrt bo okrepil in pospešil reforme, ki že potekajo v okviru lizbonske strategije. |
| --- | --- |

(1)

Evropska komisija (v nadaljnjem besedilu: Komisija) je 26. novembra 2008 sprejela Sporočilo „Evropski načrt za oživitev gospodarstva“ („načrt za oživitev gospodarstva“) za izhod Evrope iz sedanje finančne krize (1). Načrt za oživitev gospodarstva temelji na dveh prvinah, ki se vzajemno krepita. V prvo spadajo kratkoročni ukrepi za povečanje povpraševanja, ohranjanje delovnih mest in obnovitev zaupanja, v drugi pa so „pametne naložbe“ za večjo rast in trajnostno blaginjo v dolgoročni perspektivi. Načrt bo okrepil in pospešil reforme, ki že potekajo v okviru lizbonske strategije.

| (2) | V tem okviru se bo treba soočiti z izzivom preprečevanja državnega posredovanja, ki bi ogrozilo cilj manjše in bolje usmerjene državne pomoči. Kljub temu pa bo pod določenimi pogoji treba zagotoviti novo, začasno državno pomoč. |
| --- | --- |

(2)

V tem okviru se bo treba soočiti z izzivom preprečevanja državnega posredovanja, ki bi ogrozilo cilj manjše in bolje usmerjene državne pomoči. Kljub temu pa bo pod določenimi pogoji treba zagotoviti novo, začasno državno pomoč.

| (3) | Nadzorni organ Efte (v nadaljnjem besedilu: Nadzorni organ) meni, da je treba sprejeti nove instrumente, ki bodo omogočali uporabo pravil o državnih pomočeh na način, ki zagotavlja kar največjo prožnost pri spopadanju s krizo, hkrati pa ohranja enake konkurenčne pogoje in preprečuje neupravičeno omejevanje konkurence. V teh smernicah je predstavljena vrsta dodatnih začasnih možnosti, ki državam Efte omogočajo dodeljevanje državnih pomoči. |
| --- | --- |

(3)

Nadzorni organ Efte (v nadaljnjem besedilu: Nadzorni organ) meni, da je treba sprejeti nove instrumente, ki bodo omogočali uporabo pravil o državnih pomočeh na način, ki zagotavlja kar največjo prožnost pri spopadanju s krizo, hkrati pa ohranja enake konkurenčne pogoje in preprečuje neupravičeno omejevanje konkurence. V teh smernicah je predstavljena vrsta dodatnih začasnih možnosti, ki državam Efte omogočajo dodeljevanje državnih pomoči.

| (4) | Finančna kriza je močno prizadela bančni sektor v EGP in na Islandiji dosegla razsežnosti brez primere. Evropski svet je poudaril, da je treba o javnem posredovanju sicer odločati na nacionalni ravni, vendar znotraj usklajenega okvira in na podlagi več skupnih načel Skupnosti (2). Komisija se je takoj odzvala z različnimi ukrepi vključno s sprejetjem Sporočila o uporabi pravil o državni pomoči za ukrepe v zvezi s finančnimi institucijami v okviru trenutne svetovne finančne krize (3) in več odločitev, ki dovoljujejo dodeljevanje pomoči za reševanje finančnih institucij. Nadzorni organ je sprejel ustrezne ukrepe (4). |
| --- | --- |

(4)

Finančna kriza je močno prizadela bančni sektor v EGP in na Islandiji dosegla razsežnosti brez primere. Evropski svet je poudaril, da je treba o javnem posredovanju sicer odločati na nacionalni ravni, vendar znotraj usklajenega okvira in na podlagi več skupnih načel Skupnosti (2). Komisija se je takoj odzvala z različnimi ukrepi vključno s sprejetjem Sporočila o uporabi pravil o državni pomoči za ukrepe v zvezi s finančnimi institucijami v okviru trenutne svetovne finančne krize (3) in več odločitev, ki dovoljujejo dodeljevanje pomoči za reševanje finančnih institucij. Nadzorni organ je sprejel ustrezne ukrepe (4).

| (5) | Zadosten in cenovno sprejemljiv dostop do financiranja je pogoj za naložbe, rast in ustvarjanje delovnih mest v zasebnem sektorju. Države Efte morajo uporabljati vzvode, ki so jih pridobile z zagotavljanjem pomembne finančne pomoči bančnemu sektorju, da bi zagotovile, da ta podpora ne bo namenjena le izboljšanju finančnega položaja bank brez koristi za širše gospodarstvo. Zato mora biti pomoč finančnemu sektorju ciljno usmerjena in mora zagotoviti, da banke ponovno začnejo opravljati svoje običajne dejavnosti posojanja. Nadzorni organ bo to upošteval pri preverjanju državnih pomoči bankam. |
| --- | --- |

(5)

Zadosten in cenovno sprejemljiv dostop do financiranja je pogoj za naložbe, rast in ustvarjanje delovnih mest v zasebnem sektorju. Države Efte morajo uporabljati vzvode, ki so jih pridobile z zagotavljanjem pomembne finančne pomoči bančnemu sektorju, da bi zagotovile, da ta podpora ne bo namenjena le izboljšanju finančnega položaja bank brez koristi za širše gospodarstvo. Zato mora biti pomoč finančnemu sektorju ciljno usmerjena in mora zagotoviti, da banke ponovno začnejo opravljati svoje običajne dejavnosti posojanja. Nadzorni organ bo to upošteval pri preverjanju državnih pomoči bankam.

| (6) | Kljub temu, da se zdi, da se stanje na finančnih trgih izboljšuje, realno gospodarstvo zdaj občuti celoten vpliv finančne krize. Širše gospodarstvo doživlja zelo resen upad, ki vpliva tudi na gospodinjstva, podjetja in delovna mesta. Banke zaradi krize na finančnih trgih zmanjšujejo delež posojilnih finančnih instrumentov in so manj pripravljene tvegati kot v preteklih letih, kar povzroča pomanjkanje posojil. Finančna kriza bi lahko povzročila kreditno omejevanje, zmanjšanje povpraševanja in recesijo. |
| --- | --- |

(6)

Kljub temu, da se zdi, da se stanje na finančnih trgih izboljšuje, realno gospodarstvo zdaj občuti celoten vpliv finančne krize. Širše gospodarstvo doživlja zelo resen upad, ki vpliva tudi na gospodinjstva, podjetja in delovna mesta. Banke zaradi krize na finančnih trgih zmanjšujejo delež posojilnih finančnih instrumentov in so manj pripravljene tvegati kot v preteklih letih, kar povzroča pomanjkanje posojil. Finančna kriza bi lahko povzročila kreditno omejevanje, zmanjšanje povpraševanja in recesijo.

| (7) | Take težave bi lahko vplivale tako na šibka podjetja brez rezerve za zagotavljanje solventnosti kot tudi na zdrava podjetja, ki se bodo spopadala z nenadnim pomanjkanjem ali celo nedostopnostjo kreditov. To bo zlasti veljalo za mala in srednje velika podjetja („MSP“), ki bodo vsekakor imela več težav z dostopom do financiranja kot velika podjetja. Tako stanje bi lahko kratko- in srednjeročno resno vplivalo na gospodarski položaj številnih zdravih podjetij in njihovih zaposlenih, povzroči pa lahko tudi dolgoročnejše negativne učinke, saj bi lahko prišlo do odložitve ali celo opustitve vseh naložb EGP v prihodnost, zlasti tistih, namenjenih vzdržni rasti in drugim ciljem lizbonske strategije. |
| --- | --- |

(7)

Take težave bi lahko vplivale tako na šibka podjetja brez rezerve za zagotavljanje solventnosti kot tudi na zdrava podjetja, ki se bodo spopadala z nenadnim pomanjkanjem ali celo nedostopnostjo kreditov. To bo zlasti veljalo za mala in srednje velika podjetja („MSP“), ki bodo vsekakor imela več težav z dostopom do financiranja kot velika podjetja. Tako stanje bi lahko kratko- in srednjeročno resno vplivalo na gospodarski položaj številnih zdravih podjetij in njihovih zaposlenih, povzroči pa lahko tudi dolgoročnejše negativne učinke, saj bi lahko prišlo do odložitve ali celo opustitve vseh naložb EGP v prihodnost, zlasti tistih, namenjenih vzdržni rasti in drugim ciljem lizbonske strategije.

1.2   Potreba po usklajevanju nacionalnih ukrepov pomoči v okviru EGP

| (8) | V trenutnih finančnih razmerah bi države Efte lahko skušale delovati posamično in zlasti tekmovale med seboj pri dodeljevanju subvencij svojim podjetjem. Izkušnje kažejo, da tako posamično ukrepanje ne more biti učinkovito in lahko resno škodi notranjemu trgu. Pri dodeljevanju pomoči je ob celovitem upoštevanju trenutnih specifičnih gospodarskih razmer ključnega pomena, da se vsem podjetjem EGP zagotovijo enaki pogoji poslovanja in da se prepreči tekmovanje držav Efte glede subvencij, kar bi bilo nevzdržno in škodljivo za EGP kot celoto. Za to skrbi konkurenčna politika. |
| --- | --- |

(8)

V trenutnih finančnih razmerah bi države Efte lahko skušale delovati posamično in zlasti tekmovale med seboj pri dodeljevanju subvencij svojim podjetjem. Izkušnje kažejo, da tako posamično ukrepanje ne more biti učinkovito in lahko resno škodi notranjemu trgu. Pri dodeljevanju pomoči je ob celovitem upoštevanju trenutnih specifičnih gospodarskih razmer ključnega pomena, da se vsem podjetjem EGP zagotovijo enaki pogoji poslovanja in da se prepreči tekmovanje držav Efte glede subvencij, kar bi bilo nevzdržno in škodljivo za EGP kot celoto. Za to skrbi konkurenčna politika.

1.3   Potreba po začasnih ukrepih državne pomoči

| (9) | Začasni dodatni ukrepi iz teh smernic so namenjeni doseganju dveh ciljev: prvi je sprostitev bančnih posojil za podjetja in s tem zagotavljanje, da imajo ta stalen dostop do financiranja, zaradi izrednih in prehodnih težav s financiranjem, povezanih z bančno krizo. Pri tem so MSP zlasti pomembna za celotno gospodarstvo v EGP, izboljšanje njihovega finančnega položaja pa bo tudi pozitivno vplivalo na velika podjetja, kar bo dolgoročno podpiralo skupno gospodarsko rast in modernizacijo. |
| --- | --- |

(9)

Začasni dodatni ukrepi iz teh smernic so namenjeni doseganju dveh ciljev: prvi je sprostitev bančnih posojil za podjetja in s tem zagotavljanje, da imajo ta stalen dostop do financiranja, zaradi izrednih in prehodnih težav s financiranjem, povezanih z bančno krizo. Pri tem so MSP zlasti pomembna za celotno gospodarstvo v EGP, izboljšanje njihovega finančnega položaja pa bo tudi pozitivno vplivalo na velika podjetja, kar bo dolgoročno podpiralo skupno gospodarsko rast in modernizacijo.

| (10) | Drugi cilj je spodbujanje podjetij, da še naprej investirajo v prihodnost, zlasti v gospodarstvo trajnostne rasti. Če bi se občutni napredek, ki je bil dosežen na okoljskem področju, zaradi trenutne krize ustavil ali celo začel nazadovati, bi bile posledice lahko dramatične. Zato je treba podjetjem zagotoviti posebno začasno podporo za naložbe v okoljske projekte (ki bi lahko med drugim zagotavljali tehnološko prednost industriji EGP), s čimer bi nujno in potrebno finančno pomoč povezali z dolgoročnimi koristmi za EGP. |
| --- | --- |

(10)

Drugi cilj je spodbujanje podjetij, da še naprej investirajo v prihodnost, zlasti v gospodarstvo trajnostne rasti. Če bi se občutni napredek, ki je bil dosežen na okoljskem področju, zaradi trenutne krize ustavil ali celo začel nazadovati, bi bile posledice lahko dramatične. Zato je treba podjetjem zagotoviti posebno začasno podporo za naložbe v okoljske projekte (ki bi lahko med drugim zagotavljali tehnološko prednost industriji EGP), s čimer bi nujno in potrebno finančno pomoč povezali z dolgoročnimi koristmi za EGP.

| (11) | V teh smernicah so najprej naštete številne možnosti zagotavljanja državne podpore, ki so državam Efte že na voljo v skladu z veljavnimi pravili o državni pomoči, nato pa so opredeljeni dodatni ukrepi državne pomoči, ki jih države Efte lahko začasno dodelijo za odpravljanje težav, ki jih imajo nekatera podjetja z dostopom do financiranja, in za spodbujanje naložb, namenjenih okoljskim ciljem. |
| --- | --- |

(11)

V teh smernicah so najprej naštete številne možnosti zagotavljanja državne podpore, ki so državam Efte že na voljo v skladu z veljavnimi pravili o državni pomoči, nato pa so opredeljeni dodatni ukrepi državne pomoči, ki jih države Efte lahko začasno dodelijo za odpravljanje težav, ki jih imajo nekatera podjetja z dostopom do financiranja, in za spodbujanje naložb, namenjenih okoljskim ciljem.

| (12) | Nadzorni organ meni, da so predlagani instrumenti pomoči najprimernejši za doseganje navedenih ciljev. |
| --- | --- |

(12)

Nadzorni organ meni, da so predlagani instrumenti pomoči najprimernejši za doseganje navedenih ciljev.

2.   SPLOŠNI UKREPI EKONOMSKE POLITIKE

| (13) | Načrt za oživitev gospodarstva je bil sprejet kot odgovor na trenutne gospodarske razmere. Zaradi razsežnosti krize potrebuje Skupnost usklajen pristop, ki bo dovolj širok in drzen, da bo obnovil zaupanje potrošnikov in podjetij. Enako velja za oživitev gospodarstva v državah Efte. |
| --- | --- |

(13)

Načrt za oživitev gospodarstva je bil sprejet kot odgovor na trenutne gospodarske razmere. Zaradi razsežnosti krize potrebuje Skupnost usklajen pristop, ki bo dovolj širok in drzen, da bo obnovil zaupanje potrošnikov in podjetij. Enako velja za oživitev gospodarstva v državah Efte.

| (14) | Strateški cilji načrta za oživitev gospodarstva so:






  — | hitro spodbuditi povpraševanje in povečati zaupanje potrošnikov, |
| --- | --- | --- |

(14)

Strateški cilji načrta za oživitev gospodarstva so:

—

hitro spodbuditi povpraševanje in povečati zaupanje potrošnikov,

| — | zmanjšati ceno upada gospodarstva za posameznike in njegov učinek na najbolj ogrožene dele prebivalstva. Kriza je prizadela številne delavce in njihove družine ali pa jih še bo. Ustrezni ukrepi lahko zaustavijo izgubo delovnih mest in nato pomagajo ljudem, da se hitro spet vključijo na trg dela in se izognejo dolgotrajni brezposelnosti, |
| --- | --- |

—

zmanjšati ceno upada gospodarstva za posameznike in njegov učinek na najbolj ogrožene dele prebivalstva. Kriza je prizadela številne delavce in njihove družine ali pa jih še bo. Ustrezni ukrepi lahko zaustavijo izgubo delovnih mest in nato pomagajo ljudem, da se hitro spet vključijo na trg dela in se izognejo dolgotrajni brezposelnosti,

| — | pomagati Evropi, da se pripravi na izkoriščanje prednosti ob ponovni rasti gospodarstva, tako da se bo evropsko gospodarstvo lahko ustrezno odzvalo na zahteve konkurenčnosti, trajnosti in potrebe, ki jih prinaša prihodnost, kot je določeno v lizbonski strategiji. To pomeni podpiranje inovacij, vzpostavitev gospodarstva znanja in pospešitev prehoda v nizkoogljično in glede virov učinkovito gospodarstvo. |
| --- | --- |

—

pomagati Evropi, da se pripravi na izkoriščanje prednosti ob ponovni rasti gospodarstva, tako da se bo evropsko gospodarstvo lahko ustrezno odzvalo na zahteve konkurenčnosti, trajnosti in potrebe, ki jih prinaša prihodnost, kot je določeno v lizbonski strategiji. To pomeni podpiranje inovacij, vzpostavitev gospodarstva znanja in pospešitev prehoda v nizkoogljično in glede virov učinkovito gospodarstvo.

| (15) | Državam Efte so za doseganje teh ciljev že na voljo številni instrumenti, ki se ne štejejo za državno pomoč. Nekatera podjetja lahko na primer doživljajo večje težave pri dostopu do financiranja kot druga, kar lahko odloži ali celo ogrozi financiranje, ki je potrebno za njihovo rast in razvoj predvidenih naložb. Države Efte bi zato lahko sprejele vrsto splošnih ukrepov, ki bi veljali za vsa podjetja na njihovem ozemlju in jih zaradi tega ne bi urejala pravila o državni pomoči ter bi bili namenjeni začasnemu kratko- in srednjeročnemu lajšanju težav s financiranjem. Mogoče bi bilo na primer podaljšati roke za plačilo prispevkov za socialno varnost in podobnih stroškov ali celo davkov, ali pa uvesti ukrepe za zaposlene. Če so taki ukrepi na voljo vsem podjetjem, se načeloma ne štejejo za državno pomoč. |
| --- | --- |

(15)

Državam Efte so za doseganje teh ciljev že na voljo številni instrumenti, ki se ne štejejo za državno pomoč. Nekatera podjetja lahko na primer doživljajo večje težave pri dostopu do financiranja kot druga, kar lahko odloži ali celo ogrozi financiranje, ki je potrebno za njihovo rast in razvoj predvidenih naložb. Države Efte bi zato lahko sprejele vrsto splošnih ukrepov, ki bi veljali za vsa podjetja na njihovem ozemlju in jih zaradi tega ne bi urejala pravila o državni pomoči ter bi bili namenjeni začasnemu kratko- in srednjeročnemu lajšanju težav s financiranjem. Mogoče bi bilo na primer podaljšati roke za plačilo prispevkov za socialno varnost in podobnih stroškov ali celo davkov, ali pa uvesti ukrepe za zaposlene. Če so taki ukrepi na voljo vsem podjetjem, se načeloma ne štejejo za državno pomoč.

| (16) | Države Efte lahko finančno podporo dodelijo tudi neposredno potrošnikom, na primer za spodbujanje recikliranja starih izdelkov in/ali nakup zelenih izdelkov. Če se taka pomoč dodeli brez diskriminacije glede na poreklo izdelka, se ne šteje za državno pomoč. |
| --- | --- |

(16)

Države Efte lahko finančno podporo dodelijo tudi neposredno potrošnikom, na primer za spodbujanje recikliranja starih izdelkov in/ali nakup zelenih izdelkov. Če se taka pomoč dodeli brez diskriminacije glede na poreklo izdelka, se ne šteje za državno pomoč.

| (17) | Poleg tega se lahko splošni programi Skupnosti, kot sta okvirni program za konkurenčnost in inovacije (2007 do 2013), ustanovljen s Sklepom št. 1639/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta (5), ter sedmi okvirni program Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013), ustanovljen s Sklepom št. 1982/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta (6), učinkovito uporabijo za zagotavljanje podpore MSP, pa tudi velikim podjetjem. |
| --- | --- |

(17)

Poleg tega se lahko splošni programi Skupnosti, kot sta okvirni program za konkurenčnost in inovacije (2007 do 2013), ustanovljen s Sklepom št. 1639/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta (5), ter sedmi okvirni program Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013), ustanovljen s Sklepom št. 1982/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta (6), učinkovito uporabijo za zagotavljanje podpore MSP, pa tudi velikim podjetjem.

3.   MOŽNE DRŽAVNE POMOČI V OKVIRU OBSTOJEČIH INSTRUMENTOV

| (18) | V zadnjih letih je Nadzorni organ pomembno posodobil pravila o državni pomoči, da bi države Efte spodbudil k usmerjanju državne pomoči v trajnostne naložbe, kar prispeva k uresničevanju lizbonske strategije. V tem okviru je bil poseben poudarek namenjen MSP, ob novih možnostih za dodeljevanje državne pomoči. Poleg tega so bila pravila o državni pomoči zelo poenostavljena in racionalizirana z nedavno sprejeto Uredbo o splošnih skupinskih izjemah (7), po kateri lahko države Efte zdaj uporabljajo vrsto ukrepov pomoči ob minimalnem upravnem bremenu. Zaradi trenutnih gospodarskih razmer imajo naslednji instrumenti državne pomoči poseben pomen. |
| --- | --- |

(18)

V zadnjih letih je Nadzorni organ pomembno posodobil pravila o državni pomoči, da bi države Efte spodbudil k usmerjanju državne pomoči v trajnostne naložbe, kar prispeva k uresničevanju lizbonske strategije. V tem okviru je bil poseben poudarek namenjen MSP, ob novih možnostih za dodeljevanje državne pomoči. Poleg tega so bila pravila o državni pomoči zelo poenostavljena in racionalizirana z nedavno sprejeto Uredbo o splošnih skupinskih izjemah (7), po kateri lahko države Efte zdaj uporabljajo vrsto ukrepov pomoči ob minimalnem upravnem bremenu. Zaradi trenutnih gospodarskih razmer imajo naslednji instrumenti državne pomoči poseben pomen.

| (19) | V uredbi de minimis
   (8), kakor je bila prilagojena Sporazumu EGP, je določeno, da podporni ukrepi, ki ne presegajo 200 000 EUR na podjetje, izplačanih v obdobju treh let, niso državna pomoč v smislu Sporazuma EGP. Po tej uredbi tudi poroštva v višini do 1,5 milijona EUR ne presegajo praga de minimis in zato prav tako niso državna pomoč. Zato lahko države Efte dodelijo take pomoči brez izračunavanja ustrezne protivrednosti pomoči in brez upravnih ovir. |
| --- | --- |

(19)

V uredbi de minimis
   (8), kakor je bila prilagojena Sporazumu EGP, je določeno, da podporni ukrepi, ki ne presegajo 200 000 EUR na podjetje, izplačanih v obdobju treh let, niso državna pomoč v smislu Sporazuma EGP. Po tej uredbi tudi poroštva v višini do 1,5 milijona EUR ne presegajo praga de minimis in zato prav tako niso državna pomoč. Zato lahko države Efte dodelijo take pomoči brez izračunavanja ustrezne protivrednosti pomoči in brez upravnih ovir.

| (20) | Zgoraj omenjena Uredba o splošnih skupinskih izjemah je osrednji predpis o državni pomoči, saj poenostavlja postopek državnih pomoči za nekatere pomembne ukrepe pomoči in spodbuja preusmeritev državne pomoči k prednostnim ciljem EGP. Vsi prejšnje skupinske izjeme, pa tudi nova področja (inovacije, okolje, raziskave in razvoj za velika podjetja ter ukrepi v zvezi z rizičnim kapitalom za MSP), so bili združeni v en instrument. Države Efte lahko v vseh primerih, ki jih ureja Uredba o splošnih skupinskih izjemah, pomoč dodelijo brez predhodne priglasitve Nadzornemu organu. Zato je hitrost procesa v celoti odvisna od držav Efte. USSI je zlasti pomembna za MSP, ker izključno zanje določa posebna pravila o pomoči za naložbe in zaposlovanje. Poleg tega je vseh 26 vključenih ukrepov na voljo MSP, kar državam Efte omogoča, da MSP spremljajo na različnih stopnjah njihovega razvoja ter jim pomagajo pri dostopu do financiranja, raziskavah in razvoju, inovacijah, usposabljanju, zaposlovanju, okolju itd. |
| --- | --- |

(20)

Zgoraj omenjena Uredba o splošnih skupinskih izjemah je osrednji predpis o državni pomoči, saj poenostavlja postopek državnih pomoči za nekatere pomembne ukrepe pomoči in spodbuja preusmeritev državne pomoči k prednostnim ciljem EGP. Vsi prejšnje skupinske izjeme, pa tudi nova področja (inovacije, okolje, raziskave in razvoj za velika podjetja ter ukrepi v zvezi z rizičnim kapitalom za MSP), so bili združeni v en instrument. Države Efte lahko v vseh primerih, ki jih ureja Uredba o splošnih skupinskih izjemah, pomoč dodelijo brez predhodne priglasitve Nadzornemu organu. Zato je hitrost procesa v celoti odvisna od držav Efte. USSI je zlasti pomembna za MSP, ker izključno zanje določa posebna pravila o pomoči za naložbe in zaposlovanje. Poleg tega je vseh 26 vključenih ukrepov na voljo MSP, kar državam Efte omogoča, da MSP spremljajo na različnih stopnjah njihovega razvoja ter jim pomagajo pri dostopu do financiranja, raziskavah in razvoju, inovacijah, usposabljanju, zaposlovanju, okolju itd.

| (21) | Na podlagi novih Smernic o državni pomoči za varstvo okolja (9) lahko države Efte med drugim dodelijo državno pomoč za naslednje namene:






  — | pomoč podjetjem, ki svojo okoljsko učinkovitost izboljšajo nad standardi Skupnosti ali, če standardi Skupnosti ne obstajajo, do največ 70 % dodatnih investicijskih stroškov (do največ 80 % na področju ekoloških inovacij) za mala podjetja ter do 100 % dodatnih investicijskih stroškov, če se pomoč dodeli v dejansko konkurenčnih postopkih zbiranja ponudb, tudi za velika podjetja. Dovoljena je tudi pomoč za hitro prilagoditev na prihodnje standarde Skupnosti in pomoč za okoljske študije, |
| --- | --- | --- |

(21)

Na podlagi novih Smernic o državni pomoči za varstvo okolja (9) lahko države Efte med drugim dodelijo državno pomoč za naslednje namene:

—

pomoč podjetjem, ki svojo okoljsko učinkovitost izboljšajo nad standardi Skupnosti ali, če standardi Skupnosti ne obstajajo, do največ 70 % dodatnih investicijskih stroškov (do največ 80 % na področju ekoloških inovacij) za mala podjetja ter do 100 % dodatnih investicijskih stroškov, če se pomoč dodeli v dejansko konkurenčnih postopkih zbiranja ponudb, tudi za velika podjetja. Dovoljena je tudi pomoč za hitro prilagoditev na prihodnje standarde Skupnosti in pomoč za okoljske študije,

| — | na področju energentov iz obnovljivih virov in soproizvodnje lahko države Efte dodelijo pomoč za tekoče poslovanje za kritje vseh dodatnih proizvodnih stroškov, |
| --- | --- |

—

na področju energentov iz obnovljivih virov in soproizvodnje lahko države Efte dodelijo pomoč za tekoče poslovanje za kritje vseh dodatnih proizvodnih stroškov,

| — | države Efte lahko za doseganja okoljskih ciljev za varčevanje z energijo in zmanjšanje emisij toplogrednih plinov dodelijo pomoč, ki podjetjem omogoča, da dosežejo energetske prihranke, ter pomoč za obnovljive vire energije in soproizvodnjo do največ 80 % dodatnih investicijskih stroškov za mala podjetja in do največ 100 % dodatnih investicijskih stroškov, če se pomoč dodeli v dejansko konkurenčnih postopkih zbiranja ponudb. |
| --- | --- |

—

države Efte lahko za doseganja okoljskih ciljev za varčevanje z energijo in zmanjšanje emisij toplogrednih plinov dodelijo pomoč, ki podjetjem omogoča, da dosežejo energetske prihranke, ter pomoč za obnovljive vire energije in soproizvodnjo do največ 80 % dodatnih investicijskih stroškov za mala podjetja in do največ 100 % dodatnih investicijskih stroškov, če se pomoč dodeli v dejansko konkurenčnih postopkih zbiranja ponudb.

| (22) | Nadzorni organ je 7. februarja 2007 sprejel nove Smernice za državno pomoč za raziskave in razvoj ter inovacije. To besedilo vsebuje nove določbe o inovacijah, ki so posebej namenjene MSP in ustrezajo tudi boljši ciljni naravnanosti pomoči na ustvarjanje delovnih mest in rast v skladu z lizbonsko strategijo. Države Efte lahko dodelijo državno pomoč med drugim za naslednje namene:






  — | pomoč projektom na področju raziskav in razvoja, zlasti pomoč za temeljne raziskave do največ 100 % upravičenih stroškov, in pomoč za industrijske raziskave do največ 80 % za mala podjetja, |
| --- | --- | --- |

(22)

Nadzorni organ je 7. februarja 2007 sprejel nove Smernice za državno pomoč za raziskave in razvoj ter inovacije. To besedilo vsebuje nove določbe o inovacijah, ki so posebej namenjene MSP in ustrezajo tudi boljši ciljni naravnanosti pomoči na ustvarjanje delovnih mest in rast v skladu z lizbonsko strategijo. Države Efte lahko dodelijo državno pomoč med drugim za naslednje namene:

—

pomoč projektom na področju raziskav in razvoja, zlasti pomoč za temeljne raziskave do največ 100 % upravičenih stroškov, in pomoč za industrijske raziskave do največ 80 % za mala podjetja,

| — | pomoč novim inovativnim podjetjem do 1 milijona EUR ali celo več v regijah, ki prejemajo pomoč, pomoč inovacijskim grozdom, pomoč za svetovalne in podporne storitve za inovacije, |
| --- | --- |

—

pomoč novim inovativnim podjetjem do 1 milijona EUR ali celo več v regijah, ki prejemajo pomoč, pomoč inovacijskim grozdom, pomoč za svetovalne in podporne storitve za inovacije,

| — | pomoč za posojanje visokokvalificiranega osebja, pomoč za študije tehnične izvedljivosti, pomoč za procesne in organizacijske inovacije v storitvah ter pomoč za stroške pravic industrijske lastnine za MSP. |
| --- | --- |

—

pomoč za posojanje visokokvalificiranega osebja, pomoč za študije tehnične izvedljivosti, pomoč za procesne in organizacijske inovacije v storitvah ter pomoč za stroške pravic industrijske lastnine za MSP.

| (23) | Usposabljanje je še ena ključna prvina konkurenčnosti. Bistveno je, da se tudi v času naraščajoče brezposelnosti ohranijo naložbe v usposabljanje in se tako razvijajo nova znanja. Po novi Uredbi o splošnih skupinskih izjemah lahko države Efte dodeljujejo podjetjem pomoč za splošna in posebna usposabljanja v višini do največ 80 % upravičenih stroškov. |
| --- | --- |

(23)

Usposabljanje je še ena ključna prvina konkurenčnosti. Bistveno je, da se tudi v času naraščajoče brezposelnosti ohranijo naložbe v usposabljanje in se tako razvijajo nova znanja. Po novi Uredbi o splošnih skupinskih izjemah lahko države Efte dodeljujejo podjetjem pomoč za splošna in posebna usposabljanja v višini do največ 80 % upravičenih stroškov.

| (24) | Nadzorni organ je leta 2008 sprejel nove Smernice o državni pomoči v obliki poroštev, ki določajo pogoje, pod katerimi državna poroštva za posojila niso državna pomoč. V skladu s temi smernicami poroštvo ni državna pomoč, zlasti če se zanj plača tržna cena. Poleg tega, da nove smernice pojasnjujejo, ali je prisotna pomoč v obliki poroštev ali ne, prvič uvajajo tudi posebne premije varnega pristana za MSP, ki omogočajo lažjo, vendar varno uporabo poroštev za spodbujanje financiranja MSP. |
| --- | --- |

(24)

Nadzorni organ je leta 2008 sprejel nove Smernice o državni pomoči v obliki poroštev, ki določajo pogoje, pod katerimi državna poroštva za posojila niso državna pomoč. V skladu s temi smernicami poroštvo ni državna pomoč, zlasti če se zanj plača tržna cena. Poleg tega, da nove smernice pojasnjujejo, ali je prisotna pomoč v obliki poroštev ali ne, prvič uvajajo tudi posebne premije varnega pristana za MSP, ki omogočajo lažjo, vendar varno uporabo poroštev za spodbujanje financiranja MSP.

| (25) | Nadzorni organ je nove Smernice o državnih pomočeh za spodbujanje naložb rizičnega kapitala v mala in srednje velika podjetja sprejel 25. oktobra 2006. Te smernice so namenjene inovativnim in hitro rastočim MSP, ki jim je prednostno namenjena lizbonska strategija. Nadzorni organ je določil nov prag premije varnega pristana v višini 1,5 milijona EUR na ciljno podjetje, kar pomeni 50-odstotno povečanje glede na prejšnji prag. Pod tem pragom Nadzorni organ praviloma potrjuje, da na finančnih trgih primanjkuje alternativnih virov financiranja (torej, da obstaja tržna nepopolnost). Poleg tega je bila pomoč za rizični kapital vključena v USSI. |
| --- | --- |

(25)

Nadzorni organ je nove Smernice o državnih pomočeh za spodbujanje naložb rizičnega kapitala v mala in srednje velika podjetja sprejel 25. oktobra 2006. Te smernice so namenjene inovativnim in hitro rastočim MSP, ki jim je prednostno namenjena lizbonska strategija. Nadzorni organ je določil nov prag premije varnega pristana v višini 1,5 milijona EUR na ciljno podjetje, kar pomeni 50-odstotno povečanje glede na prejšnji prag. Pod tem pragom Nadzorni organ praviloma potrjuje, da na finančnih trgih primanjkuje alternativnih virov financiranja (torej, da obstaja tržna nepopolnost). Poleg tega je bila pomoč za rizični kapital vključena v USSI.

| (26) | Države Efte lahko na podlagi Smernic o državni regionalni pomoči 2007–2013, ki se uporabljajo od januarja 2007, v manj razvitih regijah dodelijo pomoč za naložbe v ustanavljanje novih podjetij, širitev obstoječih podjetij ali razvejanje proizvodnje v nove proizvode. |
| --- | --- |

(26)

Države Efte lahko na podlagi Smernic o državni regionalni pomoči 2007–2013, ki se uporabljajo od januarja 2007, v manj razvitih regijah dodelijo pomoč za naložbe v ustanavljanje novih podjetij, širitev obstoječih podjetij ali razvejanje proizvodnje v nove proizvode.

| (27) | Smernice o državni regionalni pomoči 2007–2013 uvajajo novo obliko pomoči za zagotavljanje spodbud za podporo ustanavljanju podjetij in razvoju malih podjetij na zgodnji stopnji na območjih, ki prejemajo pomoč. |
| --- | --- |

(27)

Smernice o državni regionalni pomoči 2007–2013 uvajajo novo obliko pomoči za zagotavljanje spodbud za podporo ustanavljanju podjetij in razvoju malih podjetij na zgodnji stopnji na območjih, ki prejemajo pomoč.

| (28) | Na podlagi veljavnih Smernic o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah lahko države Efte dodelijo pomoč tudi podjetjem, ki zaprosijo za državno podporo. V ta namen lahko države Efte priglasijo sheme pomoči za reševanje in/ali prestrukturiranje MSP. |
| --- | --- |

(28)

Na podlagi veljavnih Smernic o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah lahko države Efte dodelijo pomoč tudi podjetjem, ki zaprosijo za državno podporo. V ta namen lahko države Efte priglasijo sheme pomoči za reševanje in/ali prestrukturiranje MSP.

4.   UPORABA ČLENA 61(3)(b)

4.1   Splošna načela

| (29) | Člen 61(3)(b) Sporazuma EGP določa, da lahko Nadzorni organ razglasi pomoč za združljivo z delovanjem Sporazuma EGP, če je to potrebno „za odpravljanje resne motnje v gospodarstvu države Efte“. Ta določba je enaka členu 87(3)(b) Pogodbe ES, v zvezi s katerim je Sodišče prve stopnje razsodilo, da morajo motnje vplivati na celotno gospodarstvo zadevne države članice in ne le na gospodarstvo ene od njenih regij ali delov ozemlja. Poleg tega je to v skladu s potrebo po strogi razlagi določb o odstopanju, kot je člen 61(3)(b) Sporazuma EGP (10). |
| --- | --- |

(29)

Člen 61(3)(b) Sporazuma EGP določa, da lahko Nadzorni organ razglasi pomoč za združljivo z delovanjem Sporazuma EGP, če je to potrebno „za odpravljanje resne motnje v gospodarstvu države Efte“. Ta določba je enaka členu 87(3)(b) Pogodbe ES, v zvezi s katerim je Sodišče prve stopnje razsodilo, da morajo motnje vplivati na celotno gospodarstvo zadevne države članice in ne le na gospodarstvo ene od njenih regij ali delov ozemlja. Poleg tega je to v skladu s potrebo po strogi razlagi določb o odstopanju, kot je člen 61(3)(b) Sporazuma EGP (10).

| (30) | Komisija je pri sprejemanju odločitev dosledno uporabljala to strogo razlago (11). Nadzorni organ je sprejel tudi ozko razlago člena 61(3)(b) Sporazuma EGP (12). |
| --- | --- |

(30)

Komisija je pri sprejemanju odločitev dosledno uporabljala to strogo razlago (11). Nadzorni organ je sprejel tudi ozko razlago člena 61(3)(b) Sporazuma EGP (12).

| (31) | Nadzorni organ zato meni, da trenutna globalna kriza zahteva poleg izredne podpore finančnemu sistemu tudi izredne odzive politik. |
| --- | --- |

(31)

Nadzorni organ zato meni, da trenutna globalna kriza zahteva poleg izredne podpore finančnemu sistemu tudi izredne odzive politik.

| (32) | Kriza bo prizadela vse države Efte, čeprav na različne načine in v različnem obsegu, verjetno se bo brezposelnost povečala, povpraševanje zmanjšalo, proračunski položaj pa poslabšal. |
| --- | --- |

(32)

Kriza bo prizadela vse države Efte, čeprav na različne načine in v različnem obsegu, verjetno se bo brezposelnost povečala, povpraševanje zmanjšalo, proračunski položaj pa poslabšal.

| (33) | Nadzorni organ meni, da so nekatere kategorije državne pomoči zaradi resnosti trenutne finančne krize in njenega vpliva na celotno gospodarstvo držav Efte utemeljene za določen čas, da bi se te težave odpravile in da se lahko štejejo za združljive z delovanjem Sporazuma EGP na podlagi člena 61(3)(b) Sporazuma. |
| --- | --- |

(33)

Nadzorni organ meni, da so nekatere kategorije državne pomoči zaradi resnosti trenutne finančne krize in njenega vpliva na celotno gospodarstvo držav Efte utemeljene za določen čas, da bi se te težave odpravile in da se lahko štejejo za združljive z delovanjem Sporazuma EGP na podlagi člena 61(3)(b) Sporazuma.

| (34) | Države Efte morajo zato dokazati, da so ukrepi državnih pomoči, priglašeni Nadzornemu organu na podlagi tega okvira, potrebni, primerni in sorazmerni za odpravljanje resne motnje v gospodarstvu države Efte ter da so vsi pogoji v celoti upoštevani. |
| --- | --- |

(34)

Države Efte morajo zato dokazati, da so ukrepi državnih pomoči, priglašeni Nadzornemu organu na podlagi tega okvira, potrebni, primerni in sorazmerni za odpravljanje resne motnje v gospodarstvu države Efte ter da so vsi pogoji v celoti upoštevani.

4.2   Združljiva omejena raven pomoči

4.2.1   Obstoječi okvir

| (35) | Člen 2 uredbe de minimis
   (13), kot je bila prilagojena Sporazumu EGP, določa:
  „Za ukrepe pomoči se šteje, da ne izpolnjujejo vseh meril člena 61(1) Sporazuma EGP in so zato izvzeti iz zahteve glede priglasitve iz člena 2 dela II Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču, če izpolnjujejo pogoje, določene v odstavkih 2 do 5 tega člena.
  Skupna pomoč de minimis, dodeljena kateremu koli podjetju, ne sme presegati 200 000 EUR v katerem koli obdobju treh proračunskih let. Skupna pomoč de minimis, dodeljena kateremu koli podjetju, ki deluje v cestnoprometnem sektorju, ne sme presegati 100 000 EUR v katerem koli obdobju treh proračunskih let. Ti zgornji meji se uporabljata ne glede na obliko pomoči de minimis ali zastavljeni cilj ter ne glede na dejstvo, ali se pomoč, ki jo dodeli država Efte, v celoti ali delno financira s sredstvi Skupnosti. Obdobje se določi ob upoštevanju proračunskih let, ki veljajo za podjetje v zadevni državi Efte.“ |
| --- | --- |

(35)

Člen 2 uredbe de minimis
   (13), kot je bila prilagojena Sporazumu EGP, določa:

„Za ukrepe pomoči se šteje, da ne izpolnjujejo vseh meril člena 61(1) Sporazuma EGP in so zato izvzeti iz zahteve glede priglasitve iz člena 2 dela II Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču, če izpolnjujejo pogoje, določene v odstavkih 2 do 5 tega člena.

Skupna pomoč de minimis, dodeljena kateremu koli podjetju, ne sme presegati 200 000 EUR v katerem koli obdobju treh proračunskih let. Skupna pomoč de minimis, dodeljena kateremu koli podjetju, ki deluje v cestnoprometnem sektorju, ne sme presegati 100 000 EUR v katerem koli obdobju treh proračunskih let. Ti zgornji meji se uporabljata ne glede na obliko pomoči de minimis ali zastavljeni cilj ter ne glede na dejstvo, ali se pomoč, ki jo dodeli država Efte, v celoti ali delno financira s sredstvi Skupnosti. Obdobje se določi ob upoštevanju proračunskih let, ki veljajo za podjetje v zadevni državi Efte.“

4.2.2   Novi ukrep

| (36) | Finančna kriza ne vpliva le na strukturno šibka podjetja, ampak tudi na zdrava podjetja, ki se bodo soočila z nenadnim pomanjkanjem ali celo nedostopnostjo kreditov. Izboljšanje finančnega položaja teh podjetij bo ugodno vplivalo na celotno gospodarstvo EGP. |
| --- | --- |

(36)

Finančna kriza ne vpliva le na strukturno šibka podjetja, ampak tudi na zdrava podjetja, ki se bodo soočila z nenadnim pomanjkanjem ali celo nedostopnostjo kreditov. Izboljšanje finančnega položaja teh podjetij bo ugodno vplivalo na celotno gospodarstvo EGP.

| (37) | Zato Komisija glede na trenutne gospodarske razmere meni, da je treba začasno dovoliti dodeljevanje pomoči v omejenem obsegu, za katero pa bo vseeno veljal člen 61(1) Sporazuma EGP, saj presega prag, določen v Uredbi de minimis. |
| --- | --- |

(37)

Zato Komisija glede na trenutne gospodarske razmere meni, da je treba začasno dovoliti dodeljevanje pomoči v omejenem obsegu, za katero pa bo vseeno veljal člen 61(1) Sporazuma EGP, saj presega prag, določen v Uredbi de minimis.

| (38) | Nadzorni organ bo štel, da je taka državna pomoč združljiva s skupnim trgom na podlagi člena 61(3)(b) Sporazuma EGP, če bodo izpolnjeni vsi naslednji pogoji:






  (a) | pomoč ne presega denarne dotacije v višini 500 000 EUR na podjetje; vsi uporabljeni zneski morajo biti bruto zneski, tj. zneski pred odbitkom davkov ali drugih dajatev. Kadar se pomoč dodeli v obliki, ki ni dotacija, je znesek pomoči enak bruto ekvivalentu dotacije; |
| --- | --- | --- |

(38)

Nadzorni organ bo štel, da je taka državna pomoč združljiva s skupnim trgom na podlagi člena 61(3)(b) Sporazuma EGP, če bodo izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

(a)

pomoč ne presega denarne dotacije v višini 500 000 EUR na podjetje; vsi uporabljeni zneski morajo biti bruto zneski, tj. zneski pred odbitkom davkov ali drugih dajatev. Kadar se pomoč dodeli v obliki, ki ni dotacija, je znesek pomoči enak bruto ekvivalentu dotacije;

| (b) | pomoč se odobri v obliki sheme pomoči; |
| --- | --- |

(b)

pomoč se odobri v obliki sheme pomoči;

| (c) | pomoč se odobri za podjetja, ki 1. julija 2008 niso bila v težavah (14); lahko se uporablja za podjetja, ki na ta dan niso bila v težavah, vendar so pozneje zašla v težave zaradi svetovne finančne in gospodarske krize. Podjetja, ki se ukvarjajo z ribištvom in kmetijstvom, niso upravičena do pomoči; |
| --- | --- |

(c)

pomoč se odobri za podjetja, ki 1. julija 2008 niso bila v težavah (14); lahko se uporablja za podjetja, ki na ta dan niso bila v težavah, vendar so pozneje zašla v težave zaradi svetovne finančne in gospodarske krize. Podjetja, ki se ukvarjajo z ribištvom in kmetijstvom, niso upravičena do pomoči;

| (d) | pomoč ni izvozna pomoč ali pomoč, ki daje prednost domačim proizvodom pred uvoženimi; |
| --- | --- |

(d)

pomoč ni izvozna pomoč ali pomoč, ki daje prednost domačim proizvodom pred uvoženimi;

| (e) | pomoč se lahko odobri najkasneje do 31. decembra 2010; |
| --- | --- |

(e)

pomoč se lahko odobri najkasneje do 31. decembra 2010;

| (f) | pred dodelitvijo pomoči države Efte pridobijo izjavo zadevnega podjetja v pisni ali elektronski obliki o kakršni koli pomoči de minimis in pomoči v zvezi s tem ukrepom, in se prepričajo, da s tem skupni znesek pomoči, ki ga bo podjetje prejelo v obdobju med 1. januarjem 2008 in 31. decembrom 2010, ne bo presegel praga 500 000 EUR; |
| --- | --- |

(f)

pred dodelitvijo pomoči države Efte pridobijo izjavo zadevnega podjetja v pisni ali elektronski obliki o kakršni koli pomoči de minimis in pomoči v zvezi s tem ukrepom, in se prepričajo, da s tem skupni znesek pomoči, ki ga bo podjetje prejelo v obdobju med 1. januarjem 2008 in 31. decembrom 2010, ne bo presegel praga 500 000 EUR;

| (g) | ta ukrep pomoči se ne uporablja za podjetja, ki se ukvarjajo s primarno proizvodnjo kmetijskih proizvodov; uporablja se lahko za podjetja, ki se ukvarjajo s predelavo in trženjem kmetijskih proizvodov (15), razen če je znesek pomoči fiksno določen na podlagi cene ali količine takih izdelkov, ki so bili kupljeni od primarnih proizvajalcev ali ki so jih zadevna podjetja dala na trg, ali če je pomoč pogojena s tem, da se delno ali v celoti prenese na primarne proizvajalce (16). |
| --- | --- |

(g)

ta ukrep pomoči se ne uporablja za podjetja, ki se ukvarjajo s primarno proizvodnjo kmetijskih proizvodov; uporablja se lahko za podjetja, ki se ukvarjajo s predelavo in trženjem kmetijskih proizvodov (15), razen če je znesek pomoči fiksno določen na podlagi cene ali količine takih izdelkov, ki so bili kupljeni od primarnih proizvajalcev ali ki so jih zadevna podjetja dala na trg, ali če je pomoč pogojena s tem, da se delno ali v celoti prenese na primarne proizvajalce (16).

4.3   Pomoč v obliki poroštev

4.3.1   Obstoječi okvir

| (39) | Namen Smernic o državni pomoči v obliki poroštev je zagotoviti državam Efte podrobne smernice o načelih, na katerih namerava Nadzorni organ utemeljiti svojo razlago členov 61 in 62 Sporazuma EGP ter njuno uporabo za državna poroštva. Smernice zlasti določajo pogoje, pod katerimi se lahko šteje, da element državne pomoči ni prisoten. Ne določajo pa meril združljivosti za ocenjevanje poroštev. |
| --- | --- |

(39)

Namen Smernic o državni pomoči v obliki poroštev je zagotoviti državam Efte podrobne smernice o načelih, na katerih namerava Nadzorni organ utemeljiti svojo razlago členov 61 in 62 Sporazuma EGP ter njuno uporabo za državna poroštva. Smernice zlasti določajo pogoje, pod katerimi se lahko šteje, da element državne pomoči ni prisoten. Ne določajo pa meril združljivosti za ocenjevanje poroštev.

4.3.2   Novi ukrep

| (40) | Za nadaljnje spodbujanje dostopa do financiranja in zmanjšanje sedanje velike zadržanosti bank do tveganja, so subvencionirana poroštva za posojila v omejenem obdobju lahko ustrezna in ciljno usmerjena rešitev, ki podjetjem omogoča lažji dostop do financiranja. |
| --- | --- |

(40)

Za nadaljnje spodbujanje dostopa do financiranja in zmanjšanje sedanje velike zadržanosti bank do tveganja, so subvencionirana poroštva za posojila v omejenem obdobju lahko ustrezna in ciljno usmerjena rešitev, ki podjetjem omogoča lažji dostop do financiranja.

| (41) | Nadzorni organ bo štel, da je taka državna pomoč združljiva z delovanjem Sporazuma EGP na podlagi člena 61(3)(b) Sporazuma, če bodo izpolnjeni vsi naslednji pogoji:






  (a) | za MSP države Efte odobrijo znižanje letne premije do 25 odstotkov, ki se plača za nova poroštva, dodeljena v skladu s premijo varnega pristana, kot je določena v Prilogi (17); |
| --- | --- | --- |

(41)

Nadzorni organ bo štel, da je taka državna pomoč združljiva z delovanjem Sporazuma EGP na podlagi člena 61(3)(b) Sporazuma, če bodo izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

(a)

za MSP države Efte odobrijo znižanje letne premije do 25 odstotkov, ki se plača za nova poroštva, dodeljena v skladu s premijo varnega pristana, kot je določena v Prilogi (17);

| (b) | tudi za velika podjetja države Efte odobrijo do 15-odstotno znižanje letne premije za nova poroštva na podlagi istih določb glede varnega pristana iz Priloge; |
| --- | --- |

(b)

tudi za velika podjetja države Efte odobrijo do 15-odstotno znižanje letne premije za nova poroštva na podlagi istih določb glede varnega pristana iz Priloge;

| (c) | kadar se element pomoči v poroštvenih shemah izračunava z metodologijami, ki jih je že odobril Nadzorni organ, po njihovi priglasitvi na podlagi uredbe, vključene v Sporazum EGP na področju državne pomoči (18), lahko države Efte odobrijo podobno, do 25-odstotno znižanje letne premije za nova poroštva za MSP in do 15-odstotno znižanje za velika podjetja; |
| --- | --- |

(c)

kadar se element pomoči v poroštvenih shemah izračunava z metodologijami, ki jih je že odobril Nadzorni organ, po njihovi priglasitvi na podlagi uredbe, vključene v Sporazum EGP na področju državne pomoči (18), lahko države Efte odobrijo podobno, do 25-odstotno znižanje letne premije za nova poroštva za MSP in do 15-odstotno znižanje za velika podjetja;

| (d) | največji znesek posojila ne presega skupne letne mase plač prejemnika (vključno s prispevki za socialno varnost ter stroški za zaposlene, ki delajo v prostorih podjetja, vendar so uradno zaposleni pri podizvajalcih) za leto 2008. Pri podjetjih, ustanovljenih 1. januarja 2008 ali pozneje, najvišji znesek posojila ne sme preseči ocenjene letne mase plač v prvih dveh letih delovanja; |
| --- | --- |

(d)

največji znesek posojila ne presega skupne letne mase plač prejemnika (vključno s prispevki za socialno varnost ter stroški za zaposlene, ki delajo v prostorih podjetja, vendar so uradno zaposleni pri podizvajalcih) za leto 2008. Pri podjetjih, ustanovljenih 1. januarja 2008 ali pozneje, najvišji znesek posojila ne sme preseči ocenjene letne mase plač v prvih dveh letih delovanja;

| (e) | poroštva se dodelijo najkasneje do 31. decembra 2010; |
| --- | --- |

(e)

poroštva se dodelijo najkasneje do 31. decembra 2010;

| (f) | poroštvo ne presega 90 % posojila v času trajanja posojila; |
| --- | --- |

(f)

poroštvo ne presega 90 % posojila v času trajanja posojila;

| (g) | poroštvo se lahko nanaša na posojila za naložbe in posojila za obratni kapital; |
| --- | --- |

(g)

poroštvo se lahko nanaša na posojila za naložbe in posojila za obratni kapital;

| (h) | znižanje premije za poroštva se uporablja v obdobju največ dveh let po dodelitvi poroštva; če je trajanje zadevnega posojila daljše od dveh let, lahko države Efte največ osem nadaljnjih let uporabljajo premije varnega pristana iz Priloge brez znižanja; |
| --- | --- |

(h)

znižanje premije za poroštva se uporablja v obdobju največ dveh let po dodelitvi poroštva; če je trajanje zadevnega posojila daljše od dveh let, lahko države Efte največ osem nadaljnjih let uporabljajo premije varnega pristana iz Priloge brez znižanja;

| (i) | pomoč se odobri za podjetja, ki 1. julija 2008 niso bila v težavah (19); lahko se uporablja za podjetja, ki na ta dan niso bila v težavah, vendar so pozneje zašla v težave zaradi svetovne finančne in gospodarske krize. |
| --- | --- |

(i)

pomoč se odobri za podjetja, ki 1. julija 2008 niso bila v težavah (19); lahko se uporablja za podjetja, ki na ta dan niso bila v težavah, vendar so pozneje zašla v težave zaradi svetovne finančne in gospodarske krize.

4.4   Pomoč v obliki subvencionirane obrestne mere

4.4.1   Obstoječi okvir

| (42) | Smernice o referenčnih obrestnih merah in diskontnih stopnjah določajo metodologijo za izračun referenčne obrestne mere na podlagi enoletne medbančne obrestne mere (IBOR), povečane za razliko v višini od 60 do 1 000 bazičnih točk, ki je odvisna od kreditne sposobnosti podjetja in stopnje ponujenega zavarovanja. Zaradi upoštevanja obstoječih tržnih razmer lahko Nadzorni organ spremeni metodo za izračun referenčnih obrestnih mer in diskontnih stopenj. Če države Efte uporabijo metodo za izračun referenčnih obrestnih mer in diskontnih stopenj, ki je določena v smernicah, veljavnih ob odobritvi posojila, in izpolnjujejo pogoje iz navedenih smernic, obrestna mera načeloma ne vsebuje državne pomoči. |
| --- | --- |

(42)

Smernice o referenčnih obrestnih merah in diskontnih stopnjah določajo metodologijo za izračun referenčne obrestne mere na podlagi enoletne medbančne obrestne mere (IBOR), povečane za razliko v višini od 60 do 1 000 bazičnih točk, ki je odvisna od kreditne sposobnosti podjetja in stopnje ponujenega zavarovanja. Zaradi upoštevanja obstoječih tržnih razmer lahko Nadzorni organ spremeni metodo za izračun referenčnih obrestnih mer in diskontnih stopenj. Če države Efte uporabijo metodo za izračun referenčnih obrestnih mer in diskontnih stopenj, ki je določena v smernicah, veljavnih ob odobritvi posojila, in izpolnjujejo pogoje iz navedenih smernic, obrestna mera načeloma ne vsebuje državne pomoči.

4.4.2   Novi ukrep

| (43) | V sedanjih razmerah na trgu imajo podjetja pri iskanju financiranja lahko težave. Zato bo Nadzorni organ dovolil dodeljevanje javnih ali zasebnih posojil po obrestni meri, ki je najmanj enaka obrestni meri centralne banke za depozite čez noč, ter proti plačilu premije, ki je enaka razliki med povprečno enoletno medbančno obrestno mero in povprečno obrestno mero centralne banke za depozite čez noč v obdobju od 1. januarja 2007 do 30. junija 2008, in premije za kreditno tveganje, ki ustreza profilu tveganja prejemnika, kot je določeno v smernicah Nadzornega organa o referenčnih obrestnih merah in diskontnih stopnjah. |
| --- | --- |

(43)

V sedanjih razmerah na trgu imajo podjetja pri iskanju financiranja lahko težave. Zato bo Nadzorni organ dovolil dodeljevanje javnih ali zasebnih posojil po obrestni meri, ki je najmanj enaka obrestni meri centralne banke za depozite čez noč, ter proti plačilu premije, ki je enaka razliki med povprečno enoletno medbančno obrestno mero in povprečno obrestno mero centralne banke za depozite čez noč v obdobju od 1. januarja 2007 do 30. junija 2008, in premije za kreditno tveganje, ki ustreza profilu tveganja prejemnika, kot je določeno v smernicah Nadzornega organa o referenčnih obrestnih merah in diskontnih stopnjah.

| (44) | Element pomoči, vsebovan v razliki med to obrestno mero in referenčno obrestno mero, določeno v Smernicah o referenčnih obrestnih merah in diskontnih stopnjah, se bo začasno štel za združljivega z delovanjem Sporazuma EGP na podlagi člena 61(3)(b) Sporazuma, če bosta izpolnjena naslednja pogoja:






  (a) | ta metodologija se uporablja za vse pogodbe, sklenjene najkasneje 31. decembra 2010; zajema lahko posojila vseh ročnosti; znižane obrestne mere se lahko uporabljajo za plačila obresti pred 31. decembrom 2012 (20); za posojila po tem datumu se uporablja obrestna mera, ki je najmanj enaka obrestni meri, določeni v Smernicah o referenčnih obrestnih merah in diskontnih stopnjah; |
| --- | --- | --- |

(44)

Element pomoči, vsebovan v razliki med to obrestno mero in referenčno obrestno mero, določeno v Smernicah o referenčnih obrestnih merah in diskontnih stopnjah, se bo začasno štel za združljivega z delovanjem Sporazuma EGP na podlagi člena 61(3)(b) Sporazuma, če bosta izpolnjena naslednja pogoja:

(a)

ta metodologija se uporablja za vse pogodbe, sklenjene najkasneje 31. decembra 2010; zajema lahko posojila vseh ročnosti; znižane obrestne mere se lahko uporabljajo za plačila obresti pred 31. decembrom 2012 (20); za posojila po tem datumu se uporablja obrestna mera, ki je najmanj enaka obrestni meri, določeni v Smernicah o referenčnih obrestnih merah in diskontnih stopnjah;

| (b) | pomoč se odobri za podjetja, ki 1. julija 2008 niso bila v težavah (21); lahko se uporablja za podjetja, ki na ta dan niso bila v težavah, vendar so pozneje zašla v težave zaradi svetovne finančne in gospodarske krize. |
| --- | --- |

(b)

pomoč se odobri za podjetja, ki 1. julija 2008 niso bila v težavah (21); lahko se uporablja za podjetja, ki na ta dan niso bila v težavah, vendar so pozneje zašla v težave zaradi svetovne finančne in gospodarske krize.

4.5   Pomoč za proizvodnjo zelenih izdelkov

4.5.1   Obstoječi okvir

| (45) | Smernice Nadzornega organa o referenčnih obrestnih merah in diskontnih stopnjah določajo metodologijo za izračun referenčne obrestne mere na podlagi enoletne medbančne obrestne mere (IBOR), povečane za razliko v višini od 60 do 1 000 bazičnih točk, ki je odvisna od kreditne sposobnosti podjetja in stopnje ponujenega zavarovanja. Zaradi upoštevanja obstoječih tržnih razmer lahko Nadzorni organ spremeni metodo za izračun referenčnih obrestnih mer in diskontnih stopenj. Če države Efte uporabijo metodo za izračun referenčnih obrestnih mer in diskontnih stopenj, ki je določena v smernicah, veljavnih ob odobritvi posojila, in izpolnjujejo pogoje iz navedenih smernic, obrestna mera načeloma ne vsebuje državne pomoči. |
| --- | --- |

(45)

Smernice Nadzornega organa o referenčnih obrestnih merah in diskontnih stopnjah določajo metodologijo za izračun referenčne obrestne mere na podlagi enoletne medbančne obrestne mere (IBOR), povečane za razliko v višini od 60 do 1 000 bazičnih točk, ki je odvisna od kreditne sposobnosti podjetja in stopnje ponujenega zavarovanja. Zaradi upoštevanja obstoječih tržnih razmer lahko Nadzorni organ spremeni metodo za izračun referenčnih obrestnih mer in diskontnih stopenj. Če države Efte uporabijo metodo za izračun referenčnih obrestnih mer in diskontnih stopenj, ki je določena v smernicah, veljavnih ob odobritvi posojila, in izpolnjujejo pogoje iz navedenih smernic, obrestna mera načeloma ne vsebuje državne pomoči.

4.5.2   Novi ukrep

| (46) | Zaradi sedanje finančne krize imajo podjetja tudi več težav pri dostopu do financiranja za proizvodnjo okolju prijaznejših izdelkov. Pomoč v obliki poroštev morda ne bo zadostovala za financiranje dragih projektov, ki so namenjeni izboljšanju varstva okolja s predčasnim prilagajanjem prihodnjim standardom, ki še ne veljajo, ali s preseganjem teh standardov. |
| --- | --- |

(46)

Zaradi sedanje finančne krize imajo podjetja tudi več težav pri dostopu do financiranja za proizvodnjo okolju prijaznejših izdelkov. Pomoč v obliki poroštev morda ne bo zadostovala za financiranje dragih projektov, ki so namenjeni izboljšanju varstva okolja s predčasnim prilagajanjem prihodnjim standardom, ki še ne veljajo, ali s preseganjem teh standardov.

| (47) | Nadzorni organ meni, da mora izpolnjevanje okoljskih ciljev kljub finančni krizi ostati prednostna naloga. Proizvodnja okolju prijaznejših izdelkov, vključno z energetsko učinkovitimi proizvodi, je v skupnem interesu EGP in pomembno je, da finančna kriza ne ovira uresničevanja tega cilja. |
| --- | --- |

(47)

Nadzorni organ meni, da mora izpolnjevanje okoljskih ciljev kljub finančni krizi ostati prednostna naloga. Proizvodnja okolju prijaznejših izdelkov, vključno z energetsko učinkovitimi proizvodi, je v skupnem interesu EGP in pomembno je, da finančna kriza ne ovira uresničevanja tega cilja.

| (48) | Zato bi dodatni ukrepi v obliki subvencioniranih posojil lahko spodbudili proizvodnjo „zelenih izdelkov“. Vendar lahko subvencionirana posojila povzročijo resno izkrivljanje konkurence, zato jih je treba strogo omejiti na posebne okoliščine in ciljne naložbe. |
| --- | --- |

(48)

Zato bi dodatni ukrepi v obliki subvencioniranih posojil lahko spodbudili proizvodnjo „zelenih izdelkov“. Vendar lahko subvencionirana posojila povzročijo resno izkrivljanje konkurence, zato jih je treba strogo omejiti na posebne okoliščine in ciljne naložbe.

| (49) | Nadzorni organ meni, da bi države Efte v omejenem obdobju morale imeti možnost, da dodelijo pomoč v obliki znižanja obrestne mere. |
| --- | --- |

(49)

Nadzorni organ meni, da bi države Efte v omejenem obdobju morale imeti možnost, da dodelijo pomoč v obliki znižanja obrestne mere.

| (50) | Nadzorni organ bo na podlagi člena 61(3)(b) Sporazuma EGP štel, da je subvencionirana obrestna mera za posojila za naložbe združljiva z delovanjem Sporazuma EGP, če bodo izpolnjeni vsi naslednji pogoji:






  (a) | pomoč je namenjena posojilom za naložbe, s katerimi se financirajo projekti za proizvodnjo novih izdelkov, ki občutno izboljšujejo varstvo okolja; |
| --- | --- | --- |

(50)

Nadzorni organ bo na podlagi člena 61(3)(b) Sporazuma EGP štel, da je subvencionirana obrestna mera za posojila za naložbe združljiva z delovanjem Sporazuma EGP, če bodo izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

(a)

pomoč je namenjena posojilom za naložbe, s katerimi se financirajo projekti za proizvodnjo novih izdelkov, ki občutno izboljšujejo varstvo okolja;

| (b) | pomoč je potrebna za začetek novega projekta. V primeru obstoječih projektov se pomoč lahko dodeli, če ta postane potrebna zaradi novih gospodarskih razmer, da se projekti lahko nadaljujejo; |
| --- | --- |

(b)

pomoč je potrebna za začetek novega projekta. V primeru obstoječih projektov se pomoč lahko dodeli, če ta postane potrebna zaradi novih gospodarskih razmer, da se projekti lahko nadaljujejo;

| (c) | pomoč je odobrena samo za projekte za proizvodnjo izdelkov, ki se predčasno prilagajajo prihodnjim standardom Skupnosti za izdelke (22), ki povečujejo stopnjo varstva okolja in še ne veljajo, ali ki presegajo te standarde; |
| --- | --- |

(c)

pomoč je odobrena samo za projekte za proizvodnjo izdelkov, ki se predčasno prilagajajo prihodnjim standardom Skupnosti za izdelke (22), ki povečujejo stopnjo varstva okolja in še ne veljajo, ali ki presegajo te standarde;

| (d) | naložbe v izdelke, ki se predčasno prilagajajo prihodnjim okoljskim standardom Skupnost ali pa jih presegajo, se začnejo najpozneje 31. decembra 2010 s ciljem, da izdelki pridejo na trg najmanj dve leti pred začetkom veljavnosti standarda; |
| --- | --- |

(d)

naložbe v izdelke, ki se predčasno prilagajajo prihodnjim okoljskim standardom Skupnost ali pa jih presegajo, se začnejo najpozneje 31. decembra 2010 s ciljem, da izdelki pridejo na trg najmanj dve leti pred začetkom veljavnosti standarda;

| (e) | posojila se lahko dodelijo za naložbe v opredmetena in neopredmetena sredstva (23) razen posojil za naložbe, namenjene povečanju proizvodnih zmogljivosti za več kot 3 % na proizvodnih trgih (24), kadar je bila povprečna letna stopnja rasti vidne potrošnje na trgu EGP, merjena z vrednostnimi podatki, v zadnjih petih letih pred začetkom naložbe nižja od povprečne letne stopnje rasti BDP Evropskega gospodarskega prostora v istem petletnem referenčnem obdobju; |
| --- | --- |

(e)

posojila se lahko dodelijo za naložbe v opredmetena in neopredmetena sredstva (23) razen posojil za naložbe, namenjene povečanju proizvodnih zmogljivosti za več kot 3 % na proizvodnih trgih (24), kadar je bila povprečna letna stopnja rasti vidne potrošnje na trgu EGP, merjena z vrednostnimi podatki, v zadnjih petih letih pred začetkom naložbe nižja od povprečne letne stopnje rasti BDP Evropskega gospodarskega prostora v istem petletnem referenčnem obdobju;

| (f) | posojila se dodelijo najpozneje do 31. decembra 2010; |
| --- | --- |

(f)

posojila se dodelijo najpozneje do 31. decembra 2010;

| (g) | osnova za izračun pomoči mora biti obrestna mera posameznega upravičenca, izračunana na podlagi metodologije iz točke 4.4.2 teh smernic. V skladu s to metodologijo se lahko podjetju odobri znižanje obrestne mere v višini:






  — | 25 % za velika podjetja, |
| --- | --- | --- |

(g)

osnova za izračun pomoči mora biti obrestna mera posameznega upravičenca, izračunana na podlagi metodologije iz točke 4.4.2 teh smernic. V skladu s to metodologijo se lahko podjetju odobri znižanje obrestne mere v višini:

—

25 % za velika podjetja,

| — | 50 % za MSP; |
| --- | --- |

—

50 % za MSP;

| (h) | subvencionirana obrestna mera se uporablja v obdobju največ dveh let po odobritvi posojila; |
| --- | --- |

(h)

subvencionirana obrestna mera se uporablja v obdobju največ dveh let po odobritvi posojila;

| (i) | znižanje obrestne mere se lahko uporablja za posojila, ki jih odobri državna ali javna finančna institucija, ter za posojila, ki jih dodelijo zasebne finančne institucije. Zagotoviti je treba, da ni diskriminacije med osebami javnega in zasebnega prava; |
| --- | --- |

(i)

znižanje obrestne mere se lahko uporablja za posojila, ki jih odobri državna ali javna finančna institucija, ter za posojila, ki jih dodelijo zasebne finančne institucije. Zagotoviti je treba, da ni diskriminacije med osebami javnega in zasebnega prava;

| (j) | pomoč se odobri za podjetja, ki 1. julija 2008 niso bila v težavah (25); lahko se uporablja za podjetja, ki na ta dan niso bila v težavah, vendar so pozneje zašla v težave zaradi svetovne finančne in gospodarske krize; |
| --- | --- |

(j)

pomoč se odobri za podjetja, ki 1. julija 2008 niso bila v težavah (25); lahko se uporablja za podjetja, ki na ta dan niso bila v težavah, vendar so pozneje zašla v težave zaradi svetovne finančne in gospodarske krize;

| (k) | države Efte zagotovijo, da se pomoč ne prenese neposredno ali posredno finančnim institucijam. |
| --- | --- |

(k)

države Efte zagotovijo, da se pomoč ne prenese neposredno ali posredno finančnim institucijam.

4.6   Ukrepi v zvezi z rizičnim kapitalom

4.6.1   Obstoječi okvir

| (51) | Smernice o državnih pomočeh za spodbujanje naložb rizičnega kapitala v mala in srednje velika podjetja določajo pogoje, pod katerimi se državna pomoč za naložbe rizičnega kapitala lahko šteje za združljivo z delovanjem Sporazuma EGP v skladu s členom 61(3) Sporazuma EGP. |
| --- | --- |

(51)

Smernice o državnih pomočeh za spodbujanje naložb rizičnega kapitala v mala in srednje velika podjetja določajo pogoje, pod katerimi se državna pomoč za naložbe rizičnega kapitala lahko šteje za združljivo z delovanjem Sporazuma EGP v skladu s členom 61(3) Sporazuma EGP.

| (52) | Nadzorni organ na podlagi izkušenj, pridobljenih pri izvajanju Smernic o državnih pomočeh za spodbujanje naložb rizičnega kapitala v mala in srednje velika podjetja, meni, da v EGP ni splošne tržne nepopolnosti rizičnega kapitala. Vendar sprejema dejstvo, da obstajajo tržne vrzeli za nekatere vrste naložb na nekaterih stopnjah razvoja podjetij, ki so posledica pomanjkljive usklajenosti ponudbe in povpraševanja po rizičnem kapitalu ter jih lahko na splošno opišemo kot vrzel lastniškega kapitala. |
| --- | --- |

(52)

Nadzorni organ na podlagi izkušenj, pridobljenih pri izvajanju Smernic o državnih pomočeh za spodbujanje naložb rizičnega kapitala v mala in srednje velika podjetja, meni, da v EGP ni splošne tržne nepopolnosti rizičnega kapitala. Vendar sprejema dejstvo, da obstajajo tržne vrzeli za nekatere vrste naložb na nekaterih stopnjah razvoja podjetij, ki so posledica pomanjkljive usklajenosti ponudbe in povpraševanja po rizičnem kapitalu ter jih lahko na splošno opišemo kot vrzel lastniškega kapitala.

| (53) | Točka 4.3 navedenih smernic določa, da se pri tranšah sredstev do 1,5 milijona EUR na ciljno MSP za vsako dvanajstmesečno obdobje lahko pod določenimi pogoji domneva na tržno nepopolnost in je državam Efte ni treba dokazovati. |
| --- | --- |

(53)

Točka 4.3 navedenih smernic določa, da se pri tranšah sredstev do 1,5 milijona EUR na ciljno MSP za vsako dvanajstmesečno obdobje lahko pod določenimi pogoji domneva na tržno nepopolnost in je državam Efte ni treba dokazovati.

| (54) | Točka 5.1(a) istih smernic navaja, da se „Nadzorni organ [...] zaveda neprestanih nihanj, ki se sčasoma pojavijo na trgu rizičnega kapitala in pri vrzeli lastniškega kapitala, ter različnih stopenj tržnih nepopolnosti, ki prizadenejo podjetja, odvisno od njihovega obsega, od stopnje poslovnega razvoja in gospodarskega sektorja. Zato je Nadzorni organ pripravljen preučiti razglasitev ukrepov, ki se nanašajo na rizični kapital o tranšah razpoložljivega kapitala nad pragom, ki znaša 1,5 milijona EUR letno na podjetje, in so združljivi z delovanjem Sporazuma EGP, če so predloženi potrebni dokazi o tržni nepopolnosti.“ |
| --- | --- |

(54)

Točka 5.1(a) istih smernic navaja, da se „Nadzorni organ [...] zaveda neprestanih nihanj, ki se sčasoma pojavijo na trgu rizičnega kapitala in pri vrzeli lastniškega kapitala, ter različnih stopenj tržnih nepopolnosti, ki prizadenejo podjetja, odvisno od njihovega obsega, od stopnje poslovnega razvoja in gospodarskega sektorja. Zato je Nadzorni organ pripravljen preučiti razglasitev ukrepov, ki se nanašajo na rizični kapital o tranšah razpoložljivega kapitala nad pragom, ki znaša 1,5 milijona EUR letno na podjetje, in so združljivi z delovanjem Sporazuma EGP, če so predloženi potrebni dokazi o tržni nepopolnosti.“

4.6.2   Začasna prilagoditev obstoječih pravil

| (55) | Kriza finančnih trgov zaradi manjše razpoložljivosti rizičnega kapitala negativno vpliva na trg rizičnega kapitala za MSP v nastajanju. Zaradi trenutno močno povečanega zaznavanja tveganja, povezanega z rizičnim kapitalom, ki izvira iz negotovosti zaradi potencialno nižjih pričakovanj o donosih, investitorji trenutno raje vlagajo v varnejša sredstva, katerih tveganje je lažje oceniti, v primerjavi z naložbami rizičnega kapitala. Poleg tega je tudi nelikvidnost naložb rizičnega kapitala dokazala dodatno odvračanje investitorjev od tovrstnih naložb. Podatki kažejo, da je posledično omejena likvidnost v sedanjih tržnih razmerah povečala vrzel lastniškega kapitala za MSP. Zato Nadzorni organ meni, da je primerno začasno povišati prag varnega pristana za naložbe rizičnega kapitala ter tako zadostiti povečani vrzeli lastniškega kapitala in začasno znižati delež najmanjše udeležbe zasebnih investitorjev na 30 %, tudi v primeru ukrepov, namenjenih MSP na območjih, ki ne prejemajo pomoči. |
| --- | --- |

(55)

Kriza finančnih trgov zaradi manjše razpoložljivosti rizičnega kapitala negativno vpliva na trg rizičnega kapitala za MSP v nastajanju. Zaradi trenutno močno povečanega zaznavanja tveganja, povezanega z rizičnim kapitalom, ki izvira iz negotovosti zaradi potencialno nižjih pričakovanj o donosih, investitorji trenutno raje vlagajo v varnejša sredstva, katerih tveganje je lažje oceniti, v primerjavi z naložbami rizičnega kapitala. Poleg tega je tudi nelikvidnost naložb rizičnega kapitala dokazala dodatno odvračanje investitorjev od tovrstnih naložb. Podatki kažejo, da je posledično omejena likvidnost v sedanjih tržnih razmerah povečala vrzel lastniškega kapitala za MSP. Zato Nadzorni organ meni, da je primerno začasno povišati prag varnega pristana za naložbe rizičnega kapitala ter tako zadostiti povečani vrzeli lastniškega kapitala in začasno znižati delež najmanjše udeležbe zasebnih investitorjev na 30 %, tudi v primeru ukrepov, namenjenih MSP na območjih, ki ne prejemajo pomoči.

| (56) | V skladu z navedenim so na podlagi člena 61(3)(b) Sporazuma EGP nekatere omejitve, določene v Smernicah o državnih pomočeh za spodbujanje naložb rizičnega kapitala v mala in srednja podjetja, začasno prilagojene do 31. decembra 2010:






  (a) | za namene točke 4.3.1, najvišje tranše finančnih sredstev so povečane z 1,5 milijona EUR za ciljno MSP na 2,5 milijona EUR za ciljno MSP v vsakem dvanajstmesečnem obdobju; |
| --- | --- | --- |

(56)

V skladu z navedenim so na podlagi člena 61(3)(b) Sporazuma EGP nekatere omejitve, določene v Smernicah o državnih pomočeh za spodbujanje naložb rizičnega kapitala v mala in srednja podjetja, začasno prilagojene do 31. decembra 2010:

(a)

za namene točke 4.3.1, najvišje tranše finančnih sredstev so povečane z 1,5 milijona EUR za ciljno MSP na 2,5 milijona EUR za ciljno MSP v vsakem dvanajstmesečnem obdobju;

| (b) | za namene točke 4.3.4, najnižji znesek financiranja zasebnih investitorjev je 30 % sredstev (na območjih, ki prejemajo pomoč, in zunaj njih); |
| --- | --- |

(b)

za namene točke 4.3.4, najnižji znesek financiranja zasebnih investitorjev je 30 % sredstev (na območjih, ki prejemajo pomoč, in zunaj njih);

| (c) | drugi pogoji iz smernic se še naprej uporabljajo; |
| --- | --- |

(c)

drugi pogoji iz smernic se še naprej uporabljajo;

| (d) | ta začasna prilagoditev smernic se ne uporablja za ukrepe v zvezi z rizičnim kapitalom, ki jih ureja Uredba o splošnih skupinskih izjemah; |
| --- | --- |

(d)

ta začasna prilagoditev smernic se ne uporablja za ukrepe v zvezi z rizičnim kapitalom, ki jih ureja Uredba o splošnih skupinskih izjemah;

| (e) | države Efte lahko prilagodijo odobrene sheme tako, da upoštevajo začasno prilagoditev smernic. |
| --- | --- |

(e)

države Efte lahko prilagodijo odobrene sheme tako, da upoštevajo začasno prilagoditev smernic.

4.7   Kumulacija

| (57) | Pragi pomoči, določeni v teh smernicah, se bodo uporabljali ne glede na to, ali se podpora za projekt, ki prejema pomoč, v celoti financira iz državnih virov ali jo delno financira Skupnost. |
| --- | --- |

(57)

Pragi pomoči, določeni v teh smernicah, se bodo uporabljali ne glede na to, ali se podpora za projekt, ki prejema pomoč, v celoti financira iz državnih virov ali jo delno financira Skupnost.

| (58) | Začasni ukrepi pomoči, ki jih predvidevajo te smernice, in pomoč de minimis za enake upravičene stroške, se ne smejo kumulirati. Če je podjetje že prejelo pomoč de minimis, preden je ta začasni okvir začel veljati, vsota pomoči, prejete v okviru ukrepov iz točke 4.2 teh smernic, in prejete pomoči de minimis med 1. januarjem 2008 in 31. decembrom 2010 ne sme preseči 500 000 EUR. Vsota pomoči de minimis, prejete po 1. januarju 2008, se mora odšteti od vsote združljive pomoči, dodeljene za isti namen na podlagi točk 4.3, 4.4, 4.5 ali 4.6. |
| --- | --- |

(58)

Začasni ukrepi pomoči, ki jih predvidevajo te smernice, in pomoč de minimis za enake upravičene stroške, se ne smejo kumulirati. Če je podjetje že prejelo pomoč de minimis, preden je ta začasni okvir začel veljati, vsota pomoči, prejete v okviru ukrepov iz točke 4.2 teh smernic, in prejete pomoči de minimis med 1. januarjem 2008 in 31. decembrom 2010 ne sme preseči 500 000 EUR. Vsota pomoči de minimis, prejete po 1. januarju 2008, se mora odšteti od vsote združljive pomoči, dodeljene za isti namen na podlagi točk 4.3, 4.4, 4.5 ali 4.6.

| (59) | Začasni ukrepi pomoči se lahko kumulirajo z drugimi združljivimi pomočmi ali drugimi oblikami financiranja Skupnosti pod pogojem, da je upoštevana največja intenzivnost pomoči, določena v zadevnih smernicah ali uredbah o skupinskih izjemah. |
| --- | --- |

(59)

Začasni ukrepi pomoči se lahko kumulirajo z drugimi združljivimi pomočmi ali drugimi oblikami financiranja Skupnosti pod pogojem, da je upoštevana največja intenzivnost pomoči, določena v zadevnih smernicah ali uredbah o skupinskih izjemah.

5.   UKREPI ZA POENOSTAVITEV

5.1   Kratkoročno zavarovanje izvoznih kreditov

| (60) | Smernice o kratkoročnem zavarovanju izvoznih kreditov določajo, da zavarovanje izvoznih kreditov ne more pokrivati tržnih tveganj ob podpori držav Efte. Tržna tveganja so trgovinska in politična tveganja za javne in nejavne dolžnike, ustanovljene v državah, navedenih v prilogi k Smernicam, z najdaljšim obdobjem tveganja, krajšim od dveh let. Tveganja za dolžnike, ustanovljene v državah članicah EU in državah Efte ter šestih dodatnih članicah OECD, štejejo za tržna. |
| --- | --- |

(60)

Smernice o kratkoročnem zavarovanju izvoznih kreditov določajo, da zavarovanje izvoznih kreditov ne more pokrivati tržnih tveganj ob podpori držav Efte. Tržna tveganja so trgovinska in politična tveganja za javne in nejavne dolžnike, ustanovljene v državah, navedenih v prilogi k Smernicam, z najdaljšim obdobjem tveganja, krajšim od dveh let. Tveganja za dolžnike, ustanovljene v državah članicah EU in državah Efte ter šestih dodatnih članicah OECD, štejejo za tržna.

| (61) | Nadzorni organ meni, da zaradi trenutne finančne krize zavarovalnih ali pozavarovalnih kapacitet ne primanjkuje v vseh državah Efte, ni pa mogoče izključiti, da v nekaterih državah kritje za tržna tveganja trenutno ni na voljo. |
| --- | --- |

(61)

Nadzorni organ meni, da zaradi trenutne finančne krize zavarovalnih ali pozavarovalnih kapacitet ne primanjkuje v vseh državah Efte, ni pa mogoče izključiti, da v nekaterih državah kritje za tržna tveganja trenutno ni na voljo.

| (62) | V odstavkih 9 do 13 točke 4 zgoraj navedenih Smernic je navedeno, da:
  „v takšnih okoliščinah lahko takšna začasno netržna tveganja prevzame javni ali javno podprti zavarovatelj in jih zavaruje na račun ali z jamstvom države. Zavarovatelj mora, kolikor je mogoče, uskladiti svoje premijske stopnje za takšna tveganja s stopnjami, ki jih drugje zaračunavajo zasebni zavarovatelji izvozih kreditov za zadevno vrsto tveganj.
  Vsaka država Efte, ki namerava uporabiti navedeno odstopno klavzulo, mora osnutek odločbe takoj priglasiti Nadzornemu organu Efte. Takšna priglasitev mora vsebovati tržno poročilo, ki dokazuje pomanjkanje kritja za tveganja na trgu zasebnih zavarovateljev tako, da predloži dokazila dveh velikih in znanih mednarodnih zasebnih zavarovateljev izvoznih kreditov ter domačega zavarovatelja kreditov, ki upravičujejo uporabo odstopne klavzule. Sicer pa se pomanjkanje kritja za tveganje na trgu zasebnih zavarovateljev lahko dokaže tudi s tržnim poročilom neodvisnega svetovalca, ki ga Nadzorni organ šteje za zanesljivega in nepristranskega. Priglasitev mora vsebovati tudi opis pogojev, ki jih namerava javni ali javno podprti zavarovatelj izvoznih kreditov uporabiti za takšna tveganja.
  V roku dveh mesecev od prejema priglasitve Nadzorni organ preuči, ali je uporaba odstopne klavzule v skladu z zgoraj navedenimi pogoji in združljiva s Sporazumom EGP.
  Če Nadzorni organ ugotovi, da so pogoji za uporabo odstopne klavzule izpolnjeni, je njegova odločba o združljivosti omejena na dve leti od datuma sprejetja, če se pogoji na trgu, ki upravičujejo uporabo odstopne klavzule, v tem času ne spremenijo.
  Poleg tega lahko Nadzorni organ po posvetovanju z drugimi državami Efte spremeni pogoje za uporabo odstopne klavzule, jo prekine ali pa nadomesti z drugim ustreznim sistemom.“ |
| --- | --- |

(62)

V odstavkih 9 do 13 točke 4 zgoraj navedenih Smernic je navedeno, da:

„v takšnih okoliščinah lahko takšna začasno netržna tveganja prevzame javni ali javno podprti zavarovatelj in jih zavaruje na račun ali z jamstvom države. Zavarovatelj mora, kolikor je mogoče, uskladiti svoje premijske stopnje za takšna tveganja s stopnjami, ki jih drugje zaračunavajo zasebni zavarovatelji izvozih kreditov za zadevno vrsto tveganj.

Vsaka država Efte, ki namerava uporabiti navedeno odstopno klavzulo, mora osnutek odločbe takoj priglasiti Nadzornemu organu Efte. Takšna priglasitev mora vsebovati tržno poročilo, ki dokazuje pomanjkanje kritja za tveganja na trgu zasebnih zavarovateljev tako, da predloži dokazila dveh velikih in znanih mednarodnih zasebnih zavarovateljev izvoznih kreditov ter domačega zavarovatelja kreditov, ki upravičujejo uporabo odstopne klavzule. Sicer pa se pomanjkanje kritja za tveganje na trgu zasebnih zavarovateljev lahko dokaže tudi s tržnim poročilom neodvisnega svetovalca, ki ga Nadzorni organ šteje za zanesljivega in nepristranskega. Priglasitev mora vsebovati tudi opis pogojev, ki jih namerava javni ali javno podprti zavarovatelj izvoznih kreditov uporabiti za takšna tveganja.

V roku dveh mesecev od prejema priglasitve Nadzorni organ preuči, ali je uporaba odstopne klavzule v skladu z zgoraj navedenimi pogoji in združljiva s Sporazumom EGP.

Če Nadzorni organ ugotovi, da so pogoji za uporabo odstopne klavzule izpolnjeni, je njegova odločba o združljivosti omejena na dve leti od datuma sprejetja, če se pogoji na trgu, ki upravičujejo uporabo odstopne klavzule, v tem času ne spremenijo.

Poleg tega lahko Nadzorni organ po posvetovanju z drugimi državami Efte spremeni pogoje za uporabo odstopne klavzule, jo prekine ali pa nadomesti z drugim ustreznim sistemom.“

| (63) | Te določbe, ki se uporabljajo za velika podjetja in MSP, so ustrezen instrument v sedanjih gospodarskih razmerah, če države Efte menijo, da trg zasebnih zavarovateljev ne zagotavlja kritja za tržna kreditna tveganja in/ali za nekatere kupce zaščite proti tveganju. |
| --- | --- |

(63)

Te določbe, ki se uporabljajo za velika podjetja in MSP, so ustrezen instrument v sedanjih gospodarskih razmerah, če države Efte menijo, da trg zasebnih zavarovateljev ne zagotavlja kritja za tržna kreditna tveganja in/ali za nekatere kupce zaščite proti tveganju.

| (64) | V tem okviru Nadzorni organ meni, da bi bilo zaradi pospešitve postopka primerno, da države Efte do 31. decembra 2010 dokazujejo pomanjkanje kritja za tveganje na trgu zasebnih zavarovateljev s predložitvijo ustreznih dokazil. V vsakem primeru se bo uporaba odstopne klavzule štela za upravičeno, če:






  — | znani mednarodni zasebni zavarovatelj izvoznih kreditov in nacionalni zavarovatelj kreditov predložita dokazila o nedostopnosti navedenega kritja ali |
| --- | --- | --- |

(64)

V tem okviru Nadzorni organ meni, da bi bilo zaradi pospešitve postopka primerno, da države Efte do 31. decembra 2010 dokazujejo pomanjkanje kritja za tveganje na trgu zasebnih zavarovateljev s predložitvijo ustreznih dokazil. V vsakem primeru se bo uporaba odstopne klavzule štela za upravičeno, če:

—

znani mednarodni zasebni zavarovatelj izvoznih kreditov in nacionalni zavarovatelj kreditov predložita dokazila o nedostopnosti navedenega kritja ali

| — | vsaj štirje uveljavljeni izvozniki v državi Efte predložijo dokazila, da so zavarovatelji zavrnili kritje določenih poslov. |
| --- | --- |

—

vsaj štirje uveljavljeni izvozniki v državi Efte predložijo dokazila, da so zavarovatelji zavrnili kritje določenih poslov.

| (65) | Nadzorni organ bo v tesnem sodelovanju z zadevnimi državami Efte zagotovil hitro sprejetje odločitev o uporabi odstopne klavzule. |
| --- | --- |

(65)

Nadzorni organ bo v tesnem sodelovanju z zadevnimi državami Efte zagotovil hitro sprejetje odločitev o uporabi odstopne klavzule.

5.2   Poenostavitev postopkov

| (66) | Ukrepe državne pomoči iz teh Smernic je treba priglasiti Nadzornemu organu. Poleg vsebinskih ukrepov, predstavljenih v teh smernicah, si bo Nadzorni organ prizadeval zagotoviti tudi hitro odobritev ukrepov pomoči, namenjenih reševanju trenutne krize, v skladu s temi smernicami, pod pogojem, da bodo zadevne države Efte tesno sodelovale z njim in mu zagotovile vse potrebne informacije. |
| --- | --- |

(66)

Ukrepe državne pomoči iz teh Smernic je treba priglasiti Nadzornemu organu. Poleg vsebinskih ukrepov, predstavljenih v teh smernicah, si bo Nadzorni organ prizadeval zagotoviti tudi hitro odobritev ukrepov pomoči, namenjenih reševanju trenutne krize, v skladu s temi smernicami, pod pogojem, da bodo zadevne države Efte tesno sodelovale z njim in mu zagotovile vse potrebne informacije.

| (67) | Komisija poleg vsebinskih ukrepov, opredeljenih v tem sporočilu, pripravlja tudi številne izboljšave svojih splošnih postopkov državnih pomoči, njihov namen pa je hitrejše in bolj učinkovito sprejemanje odločitev v tesnem sodelovanju z državami članicami. Ta sveženj poenostavitev mora zlasti vključevati skupne zaveze Komisije in držav članic za bolj racionalizirane in predvidljive postopke na vsaki stopnji preiskave državne pomoči in omogočati, da se odločitve o odobritvi v enostavnih zadevah sprejemajo po hitrejšem postopku. |
| --- | --- |

(67)

Komisija poleg vsebinskih ukrepov, opredeljenih v tem sporočilu, pripravlja tudi številne izboljšave svojih splošnih postopkov državnih pomoči, njihov namen pa je hitrejše in bolj učinkovito sprejemanje odločitev v tesnem sodelovanju z državami članicami. Ta sveženj poenostavitev mora zlasti vključevati skupne zaveze Komisije in držav članic za bolj racionalizirane in predvidljive postopke na vsaki stopnji preiskave državne pomoči in omogočati, da se odločitve o odobritvi v enostavnih zadevah sprejemajo po hitrejšem postopku.

6.   SPREMLJANJE IN POROČANJE

| (68) | Odločba št. 195/04/COL z dne 14. julija 2004 o izvedbenih določbah iz člena 27 dela II Protokola 3 k Sporazumu med državami Efta o ustanovitvi nadzornega organa in sodišča, ki določa podrobna pravila za uporabo člena 1 dela I Protokola 3 k Sporazumu med državami Efta o ustanovitvi nadzornega organa in sodišča, zahteva, da države Efte predložijo letna poročila Nadzornemu organu. |
| --- | --- |

(68)

Odločba št. 195/04/COL z dne 14. julija 2004 o izvedbenih določbah iz člena 27 dela II Protokola 3 k Sporazumu med državami Efta o ustanovitvi nadzornega organa in sodišča, ki določa podrobna pravila za uporabo člena 1 dela I Protokola 3 k Sporazumu med državami Efta o ustanovitvi nadzornega organa in sodišča, zahteva, da države Efte predložijo letna poročila Nadzornemu organu.

| (69) | Države Efte morajo do 31. julija 2009 Nadzornemu organu predložiti seznam shem, ki so bile uvedene na podlagi teh smernic. |
| --- | --- |

(69)

Države Efte morajo do 31. julija 2009 Nadzornemu organu predložiti seznam shem, ki so bile uvedene na podlagi teh smernic.

| (70) | Države Efte morajo zagotoviti, da se vodijo podrobne evidence o dodeljevanju pomoči iz teh smernic. Te evidence, ki morajo vsebovati vse potrebne informacije za ugotavljanje, ali so izpolnjeni zahtevani pogoji, je treba hraniti deset let in jih na zahtevo dati na voljo Nadzornemu organu. Države Efte morajo pred dodelitvijo pomoči pridobiti informacije, da upravičenci do pomoči na podlagi ukrepov iz točk 4.2, 4.3, 4.4 in 4.5 na dan 1. julija 2008 niso bili podjetja v težavah. |
| --- | --- |

(70)

Države Efte morajo zagotoviti, da se vodijo podrobne evidence o dodeljevanju pomoči iz teh smernic. Te evidence, ki morajo vsebovati vse potrebne informacije za ugotavljanje, ali so izpolnjeni zahtevani pogoji, je treba hraniti deset let in jih na zahtevo dati na voljo Nadzornemu organu. Države Efte morajo pred dodelitvijo pomoči pridobiti informacije, da upravičenci do pomoči na podlagi ukrepov iz točk 4.2, 4.3, 4.4 in 4.5 na dan 1. julija 2008 niso bili podjetja v težavah.

| (71) | Poleg tega morajo države Efte Nadzornemu organu do 31. oktobra 2009 predložiti poročilo o ukrepih, ki so jih uvedle na podlagi teh smernic. Poročilo mora vsebovati zlasti dokumentacijo, ki dokazuje potrebo, da Nadzorni organ ohrani ukrepe iz teh smernic tudi po 31. decembru 2009, ter podrobne informacije o okoljskih koristih subvencioniranih posojil. Države Efte morajo te informacije predložiti tudi za vsako naslednje leto, v katerem bodo veljale te smernice, in sicer vsako leto do 31. oktobra. |
| --- | --- |

(71)

Poleg tega morajo države Efte Nadzornemu organu do 31. oktobra 2009 predložiti poročilo o ukrepih, ki so jih uvedle na podlagi teh smernic. Poročilo mora vsebovati zlasti dokumentacijo, ki dokazuje potrebo, da Nadzorni organ ohrani ukrepe iz teh smernic tudi po 31. decembru 2009, ter podrobne informacije o okoljskih koristih subvencioniranih posojil. Države Efte morajo te informacije predložiti tudi za vsako naslednje leto, v katerem bodo veljale te smernice, in sicer vsako leto do 31. oktobra.

| (72) | Nadzorni organ lahko zahteva dodatne informacije v zvezi z dodeljeno pomočjo, da bi preveril, ali so bili spoštovani pogoji iz odločitve Nadzornega organa o odobritvi ukrepa pomoči. |
| --- | --- |

(72)

Nadzorni organ lahko zahteva dodatne informacije v zvezi z dodeljeno pomočjo, da bi preveril, ali so bili spoštovani pogoji iz odločitve Nadzornega organa o odobritvi ukrepa pomoči.

7.   KONČNE DOLOČBE

| (73) | Nadzorni organ bo te smernice uporabljal od dneva njihovega sprejetja. Te smernice so upravičene zaradi sedanjih izrednih in prehodnih težav s financiranjem, povezanih s krizo v bančnem sektorju, in se bodo prenehale uporabljati 31. decembra 2010. Nadzorni organ jih lahko po posvetovanju z državami Efte spremeni pred navedenim datumom na podlagi pomembnih pomislekov glede konkurenčne politike ali gospodarstva. Če bi bilo v pomoč, lahko Nadzorni organ za določene težave zagotovi tudi dodatna pojasnila o svojem pristopu do posebnih vprašanj. |
| --- | --- |

(73)

Nadzorni organ bo te smernice uporabljal od dneva njihovega sprejetja. Te smernice so upravičene zaradi sedanjih izrednih in prehodnih težav s financiranjem, povezanih s krizo v bančnem sektorju, in se bodo prenehale uporabljati 31. decembra 2010. Nadzorni organ jih lahko po posvetovanju z državami Efte spremeni pred navedenim datumom na podlagi pomembnih pomislekov glede konkurenčne politike ali gospodarstva. Če bi bilo v pomoč, lahko Nadzorni organ za določene težave zagotovi tudi dodatna pojasnila o svojem pristopu do posebnih vprašanj.

| (74) | Nadzorni organ določbe teh smernic uporablja za vse priglašene ukrepe rizičnega kapitala, o katerih mora odločiti po sprejetju smernic, tudi če so bili ukrepi priglašeni pred njihovo objavo. |
| --- | --- |

(74)

Nadzorni organ določbe teh smernic uporablja za vse priglašene ukrepe rizičnega kapitala, o katerih mora odločiti po sprejetju smernic, tudi če so bili ukrepi priglašeni pred njihovo objavo.

| (75) | V skladu s Smernicami o državni pomoči glede pravil, ki se uporabljajo za oceno nezakonite državne pomoči, bo Nadzorni organ v primeru nepriglašene pomoči uporabil:






  (a) | te smernice, če je bila pomoč dodeljena pred sprejetjem teh smernic; |
| --- | --- | --- |

(75)

V skladu s Smernicami o državni pomoči glede pravil, ki se uporabljajo za oceno nezakonite državne pomoči, bo Nadzorni organ v primeru nepriglašene pomoči uporabil:

(a)

te smernice, če je bila pomoč dodeljena pred sprejetjem teh smernic;

| (b) | smernice, ki so se uporabljale, ko je bila pomoč dodeljena, v vseh drugih primerih. |
| --- | --- |

(b)

smernice, ki so se uporabljale, ko je bila pomoč dodeljena, v vseh drugih primerih.

| (76) | Nadzorni organ bo po popolni priglasitvi ukrepov, zajetih v tem dokumentu, v tesnem sodelovanju z zadevnimi državami Efte zagotovil hitro sprejetje odločitev. Države Efte naj Nadzorni organ obvestijo o svojih namenih ter čim hitreje in čim bolj popolno priglasijo načrte za uvedbo takih ukrepov. |
| --- | --- |

(76)

Nadzorni organ bo po popolni priglasitvi ukrepov, zajetih v tem dokumentu, v tesnem sodelovanju z zadevnimi državami Efte zagotovil hitro sprejetje odločitev. Države Efte naj Nadzorni organ obvestijo o svojih namenih ter čim hitreje in čim bolj popolno priglasijo načrte za uvedbo takih ukrepov.

| (77) | Nadzorni organ opozarja, da je vsako izboljšanje postopkov odvisno od predložitve jasnih in popolnih priglasitev. |
| --- | --- |

(77)

Nadzorni organ opozarja, da je vsako izboljšanje postopkov odvisno od predložitve jasnih in popolnih priglasitev.

---

(1)  Sporočilo Komisije Evropskemu svetu, COM(2008) 800.

(2)  Sklepi Ekonomsko-finančnega sveta z dne 7. oktobra 2008.

(3)  UL C 270, 25.10.2008, str. 8.

(4)  Glej poglavja Smernic o uporabi pravil o državni pomoči za ukrepe v zvezi s finančnimi institucijami v okviru trenutne svetovne finančne krize in o dokapitalizaciji finančnih institucij v trenutni finančni krizi: omejitev pomoči na najmanjšo potrebno in zaščitni ukrepi za preprečevanje neupravičenega izkrivljanja konkurence, sprejetih 29. januarja 2009.

(5)  UL L 310, 9.11.2006, str. 15.

(6)  UL L 412, 30.12.2006, str. 1.

(7)  Uredba Komisije (ES) št. 800/2008 z dne 6. avgusta 2008 o razglasitvi nekaterih vrst pomoči za združljive s skupnim trgom z uporabo členov 87 in 88 Pogodbe (Uredba o splošnih skupinskih izjemah) (UL L 214, 9.8.2008, str. 3), vključena v Sporazum EGP v točki 1j Priloge XV k Sporazumu s Sklepom št. 120/2008 z dne 7. novembra 2008 (UL L 339, 18.12.2008, str. 111, in Dopolnilo EGP št. 79, 18.12.2008), ki je začel veljati 8. novembra 2008.

(8)  Uredba Komisije (ES) št. 1998/2006 z dne 15. decembra 2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe pri pomoči de minimis (UL L 379, 28.12.2006, str. 5), vključena v Sporazum EGP v točki 1ea Priloge XV k Sporazumu s Sklepom št. 29/2007 (UL L 209, 9.8.2007, str. 52, in Dopolnilo EGP št. 38, 9.8.2007, str. 34), ki je začel veljati 28. aprila 2007.

(9)  Posodobljena različica Smernic o državni pomoči je objavljena na spletni strani Nadzornega organa: http://www.eftasurv.int/fieldsofwork/fieldstateaid/state_aid_guidelines/.

(10)  Združeni zadevi T-132/96 in T-143/96 Freistaat Sachsen in Volkswagen AG proti Komisiji, Recueil 1999, str. II–3663, točka 167.

(11)  Odločba Komisije 98/490/ES v zadevi C-47/96 Crédit Lyonnais (UL L 221, 8.8.1998, str. 28), točka 10.1, Odločba Komisije 2005/345/ES v zadevi C 28/02 Bankgesellschaft Berlin (UL L 116, 4.5.2005, str. 1), točka 153 in naslednje in Odločba Komisije 2008/263/ES v zadevi C 50/06 BAWAG (UL L 83, 26.3.2008, str. 7), točka 166. Glej tudi Odločbo Komisije v zadevi NN 70/07, Northern Rock (UL C 43, 16.2.2008, str. 1) in Odločbo Komisije z dne 4. junija 2008 v zadevi C9/08, SachsenLB, ki še ni objavljena.

(12)  Nadzorni organ ni nikoli odobril ukrepa pomoči na podlagi člena 61(3)(b) Sporazuma EGP.

(13)  Glej opombo 3 zgoraj.

(14)  Za velika podjetja glej točko 2.1 Smernic o državni pomoči za prestrukturiranje podjetij v težavah. Za MSP glej člen 1(7) o opredelitvi Uredbe o splošnih skupinskih izjemah.

(15)  Kot je določeno v členu 2.3 in 2.4 Uredbe Komisije (ES) št. 1857/2006 z dne 15. decembra 2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe pri državni pomoči za majhna in srednje velika podjetja, ki se ukvarjajo s proizvodnjo kmetijskih proizvodov, in o spremembi Uredbe (ES) št. 70/2001 (UL L 358, 16.12.2006, str. 3).

(16)  Določbe o državni pomoči iz členov 61 do 63 Sporazuma EGP za državno pomoč veljajo samo, če je ta dodeljena podjetjem, ki se ukvarjajo s proizvodnjo blaga, ki spada med proizvode Sporazuma EGP. Člen 8(3) Sporazuma določa, da „če ni določeno drugače, se določbe tega sporazuma uporabljajo samo za: (a) izdelke iz poglavij 25 do 97 Harmoniziranega sistema poimenovanja in šifrskih oznak blaga razen izdelkov, navedenih v Protokolu 2; (b) izdelke iz Protokola 3, ob upoštevanju posebne ureditve iz navedenega protokola.“ Kmetijski proizvodi, ki ne spadajo v poglavja 25 do 97 Harmoniziranega sistema poimenovanja in šifrskih oznak blaga ali niso navedeni v Protokolu 3 k Sporazumu EGP, ne spadajo v splošno področje uporabe Sporazuma EGP.

(17)  Premije, določene v Prilogi, upoštevajo različne stopnje zavarovanja in tako izpopolnjujejo določbe glede varnega pristana iz Smernic o državni pomoči v obliki poroštev. Uporabijo se lahko tudi kot osnova za izračun s trgom združljivega elementa pomoči za ukrepe v obliki poroštev, ki spadajo pod točko 4.2 tega okvira.

Izračun premij varnega pristana temelji na razlikah, določenih v Smernicah o referenčnih obrestnih merah in diskontnih stopnjah, ob upoštevanju dodatnega znižanja za 20 bazičnih točk (glej opombo 12 (opombo 11 za besedilo EU) Smernic o državni pomoči v obliki poroštev). Vendar pa je za vsako oceno kreditne sposobnosti zgornja meja premije ostala premija varnega pristana, kot je določena v Smernicah o državni pomoči v obliki poroštev. Za definicije različnih stopenj zavarovanja glej opombo 2, str. 1 Smernic o referenčnih obrestnih merah in diskontnih stopnjah.

(18)  Kot je na primer Uredba o splošnih skupinskih izjemah ali Uredba Komisije (ES) št. 1628/2006 z dne 24. oktobra 2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe pri državni regionalni pomoči za naložbe (UL L 302, 1.11.2006, str. 29), vključena v Sporazum EGP v točki 1i Priloge XV k Sporazumu s Sklepom št. 157/2006 (UL L 89, 29.3.2007, str. 33, in Dopolnilo EGP št. 15, 29.3.2007, str. 26), pod pogojem, da je odobrena metodologija izrecno prilagojena za zadevno vrsto poroštev in vrsto zadevnih transakcij.

(19)  Glej opombo 9 zgoraj.

(20)  Države Efte, ki želijo uporabiti ta instrument, morajo na spletu objaviti svoje obrestne mere za depozite čez noč in jih dati na voljo Nadzornemu organu.

(21)  Glej opombo 9 zgoraj.

(22)  Prihodnji standard Skupnosti za izdelke je obvezni standard Skupnosti, ki določa okoljske zahteve za izdelke v prodaji v Evropski uniji in je bil sprejet, vendar še ne velja.

(23)  Kot so opredeljena v točki 70 Smernic o državni pomoči za varstvo okolja.

(24)  Kot so opredeljena v točki 58 Smernic o regionalni pomoči.

(25)  Glej opombo 9 zgoraj.

---

PRILOGA

| Začasni okvir premij varnega pristana v bazičnih točkah (1) |
| --- |
| Ocena kreditne sposobnosti (Standard & Poor’s) | Zavarovanje |
| Visoko | Običajno | Slabo |
| AAA | 40 | 40 | 40 |
| AA+
  AA
  AA- | 40 | 40 | 40 |
| A+
  A
  A- | 40 | 55 | 55 |
| BBB+
  BBB
  BBB- | 55 | 80 | 80 |
| BB+
  BB | 80 | 200 | 200 |
| BB-
  B+ | 200 | 380 | 380 |
| B
  B- | 200 | 380 | 630 |
| CCC in manj | 380 | 630 | 980 |

Začasni okvir premij varnega pristana v bazičnih točkah (1)

Ocena kreditne sposobnosti (Standard & Poor’s)

Zavarovanje

Visoko

Običajno

Slabo

AAA

40

40

40

AA+

AA

AA-

40

40

40

A+

A

A-

40

55

55

BBB+

BBB

BBB-

55

80

80

BB+

BB

80

200

200

BB-

B+

200

380

380

B

B-

200

380

630

CCC in manj

380

630

980

---

(1)  Za podjetja, ki nimajo zgodovine kreditne sposobnosti ali bonitetne ocene, ki bi temeljila na metodi izračuna iz računovodskih izkazov (kot so nekatera podjetja za posebne namene ali novoustanovljena podjetja), lahko države Efte odobrijo do 15-odstotno (25-odstotno za MSP) znižanje posebne premije varnega pristana, določene na 3,8 % v Smernicah o državni pomoči v obliki poroštev. Ta premija pa nikoli ne more biti nižja od tiste, ki bi se uporabila za matično(-a) podjetje(-a).

---