# Eiropas Savienības L 84/2011

| | ISSN 1725-5112
  doi:10.3000/17255112.L_2011.084.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 84 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 54. sējums2011. gada 30. marts |

ISSN 1725-5112

doi:10.3000/17255112.L_2011.084.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 84

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

54. sējums2011. gada 30. marts

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM |
| | * | Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO EEK) Noteikumi Nr. 66 – Vienoti noteikumi par lielas pasažierietilpības transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz to nesošās virsbūves stiprību | 1 |
| | * | Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO EEK) Noteikumi Nr. 75 – Vienoti noteikumi par motociklu un mopēdu pneimatisko riepu apstiprināšanu | 46 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM

*

Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO EEK) Noteikumi Nr. 66 – Vienoti noteikumi par lielas pasažierietilpības transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz to nesošās virsbūves stiprību

1

*

Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO EEK) Noteikumi Nr. 75 – Vienoti noteikumi par motociklu un mopēdu pneimatisko riepu apstiprināšanu

46

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM

| 30.3.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 84/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.3.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 84/1

---

Saskaņā ar starptautisko publisko tiesību normām juridisks spēks ir tikai ANO EEK dokumentu oriģināliem. Šo noteikumu statuss un spēkā stāšanās datums jāpārbauda ANO EEK statusa dokumenta TRANS/WP.29/343 jaunākajā redakcijā, kas pieejama

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO EEK) Noteikumi Nr. 66 – Vienoti noteikumi par lielas pasažierietilpības transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz to nesošās virsbūves stiprību

Ar visiem spēkā esošajiem grozījumiem līdz

02. grozījumu sērijai, kas stājušies spēkā 2010. gada 19. augustā

SATURS

NOTEIKUMI

| 1. | Darbības joma |
| --- | --- |

1.

| 2. | Termini un definīcijas |
| --- | --- |

2.

| 3. | Apstiprinājuma pieteikums |
| --- | --- |

3.

| 4. | Apstiprinājums |
| --- | --- |

4.

| 5. | Vispārīgi norādījumi un prasības |
| --- | --- |

5.

| 6. | Transportlīdzekļa tipa apstiprinājuma grozījums un paplašinājums |
| --- | --- |

6.

| 7. | Ražošanas atbilstība |
| --- | --- |

7.

| 8. | Sankcijas par ražošanas neatbilstību |
| --- | --- |

8.

| 9. | Pilnīga ražošanas izbeigšana |
| --- | --- |

9.

| 10. | Pārejas noteikumi |
| --- | --- |

10.

| 11. | To tehnisko dienestu nosaukums un adrese, kas atbildīgi par apstiprināšanas testu veikšanu, kā arī administratīvo struktūrvienību nosaukums un adrese |
| --- | --- |

11.

PIELIKUMI

| 1. pielikums – | Paziņojums par transportlīdzekļa tipu attiecībā uz nesošās virsbūves stiprību saskaņā ar Noteikumiem Nr. 66. |
| --- | --- |

1. pielikums –

| 2. pielikums – | Apstiprinājuma marķējuma izvietojums |
| --- | --- |

2. pielikums –

| 3. pielikums – | Transportlīdzekļa smaguma centra noteikšana |
| --- | --- |

3. pielikums –

| 4. pielikums – | Informācija par nesošās virsbūves konstrukcijas aprakstu |
| --- | --- |

4. pielikums –

| 5. pielikums – | Apgāšanās tests kā galvenā apstiprināšanas metode |
| --- | --- |

5. pielikums –

| 6. pielikums – | Virsbūves daļu apgāšanās tests kā līdzvērtīga apstiprināšanas metode |
| --- | --- |

6. pielikums –

| 7. pielikums – | Kvazistatiskais virsbūves daļu slogošanas tests kā līdzvērtīga apstiprināšanas metode |
| --- | --- |

7. pielikums –

| Papildinājums. | Smaguma centra vertikālās kustības noteikšana apgāšanās laikā |
| --- | --- |

Papildinājums.

| 8. pielikums – | Kvazistatiskais aprēķins, testējot sastāvdaļas, ko izmanto kā līdzvērtīgu apstiprināšanas metodi |
| --- | --- |

8. pielikums –

| Papildinājums. | Plastisko šarnīru raksturlielumi |
| --- | --- |

Papildinājums.

| 9. pielikums – | Pabeigta transportlīdzekļa apgāšanās testa datorsimulācija kā līdzvērtīga apstiprināšanas metode |
| --- | --- |

9. pielikums –

1.   DARBĪBAS JOMA

| 1.1. | Šie noteikumi attiecas uz vienstāvu monolītiem vai posmainiem transportlīdzekļiem, kas pieder pie M2 vai M3 kategorijas, II vai III klases vai B klases vairāk nekā 16 pasažieru pārvadāšanai (1). |
| --- | --- |

1.1.

Šie noteikumi attiecas uz vienstāvu monolītiem vai posmainiem transportlīdzekļiem, kas pieder pie M2 vai M3 kategorijas, II vai III klases vai B klases vairāk nekā 16 pasažieru pārvadāšanai (1).

| 1.2. | Pēc izgatavotāja lūguma šie noteikumi var attiekties arī uz jebkuru citu M2 vai M3 kategorijas transportlīdzekli, kas nav iekļauts 1.1. punktā. |
| --- | --- |

1.2.

Pēc izgatavotāja lūguma šie noteikumi var attiekties arī uz jebkuru citu M2 vai M3 kategorijas transportlīdzekli, kas nav iekļauts 1.1. punktā.

2.   TERMINI UN DEFINĪCIJAS

Šajos noteikumos lieto šādus terminus un definīcijas.

| 2.1. | Mērvienības
  Mērvienības ir šādas:
  izmēri un lineārie attālumi: metri (m) vai milimetri (mm)
  masa vai slodze: kilogrami (kg)
  spēks (un svars): ņūtoni (N)
  moments: ņūtonmetri (Nm)
  enerģija: džouli (J)
  gravitācijas konstante: 9,81 (m/s2) |
| --- | --- |

2.1.

Mērvienības

Mērvienības ir šādas:

izmēri un lineārie attālumi: metri (m) vai milimetri (mm)

masa vai slodze: kilogrami (kg)

spēks (un svars): ņūtoni (N)

moments: ņūtonmetri (Nm)

enerģija: džouli (J)

gravitācijas konstante: 9,81 (m/s2)

| 2.2. | “Transportlīdzeklis” ir autobuss, kas projektēts un aprīkots pasažieru pārvadāšanai. Transportlīdzeklis ir transportlīdzekļa tipa atsevišķs pārstāvis. |
| --- | --- |

2.2.

“Transportlīdzeklis” ir autobuss, kas projektēts un aprīkots pasažieru pārvadāšanai. Transportlīdzeklis ir transportlīdzekļa tipa atsevišķs pārstāvis.

| 2.3. | “Transportlīdzekļa tips” ir transportlīdzekļu kategorija, kas ražota pēc vienādiem projekta tehniskajiem parametriem, galvenajiem izmēriem un uzbūves principiem. Transportlīdzekļa tipu definē transportlīdzekļa izgatavotājs. |
| --- | --- |

2.3.

“Transportlīdzekļa tips” ir transportlīdzekļu kategorija, kas ražota pēc vienādiem projekta tehniskajiem parametriem, galvenajiem izmēriem un uzbūves principiem. Transportlīdzekļa tipu definē transportlīdzekļa izgatavotājs.

| 2.4. | “Transportlīdzekļa tipu grupa” ir tie transportlīdzekļa tipi, ko plāno nākotnē vai kas ir pieejami pašlaik, un kas ir ietverti vissliktākā gadījuma apstiprinājumā atbilstoši šiem noteikumiem. |
| --- | --- |

2.4.

“Transportlīdzekļa tipu grupa” ir tie transportlīdzekļa tipi, ko plāno nākotnē vai kas ir pieejami pašlaik, un kas ir ietverti vissliktākā gadījuma apstiprinājumā atbilstoši šiem noteikumiem.

| 2.5. | “Divstāvu transportlīdzeklis” ir transportlīdzeklis, kurā pasažieriem paredzētās vietas vismaz daļēji ir izkārtotas divos līmeņos un augšstāvā nav paredzētas pasažieru stāvvietas. |
| --- | --- |

2.5.

“Divstāvu transportlīdzeklis” ir transportlīdzeklis, kurā pasažieriem paredzētās vietas vismaz daļēji ir izkārtotas divos līmeņos un augšstāvā nav paredzētas pasažieru stāvvietas.

| 2.6. | “Sliktākais gadījums” ir transportlīdzekļa tipu grupas tāds transportlīdzekļa tips, kurš vismazāk atbilst šo noteikumu prasībām attiecībā uz nesošās virsbūves stiprību. Trīs parametri, pēc kuriem definē vissliktāko gadījumu, ir šādi: konstrukcijas stiprība, atsauces enerģija un drošības telpa. |
| --- | --- |

2.6.

“Sliktākais gadījums” ir transportlīdzekļa tipu grupas tāds transportlīdzekļa tips, kurš vismazāk atbilst šo noteikumu prasībām attiecībā uz nesošās virsbūves stiprību. Trīs parametri, pēc kuriem definē vissliktāko gadījumu, ir šādi: konstrukcijas stiprība, atsauces enerģija un drošības telpa.

| 2.7. | “Transportlīdzekļa tipa apstiprinājums” ir visa oficiālā procedūra, kuras laikā transportlīdzekli pārbauda un testē, lai pierādītu tā atbilstību visām šo noteikumu prasībām. |
| --- | --- |

2.7.

“Transportlīdzekļa tipa apstiprinājums” ir visa oficiālā procedūra, kuras laikā transportlīdzekli pārbauda un testē, lai pierādītu tā atbilstību visām šo noteikumu prasībām.

| 2.8. | “Apstiprinājuma paplašinājums” ir oficiāla procedūra, kuras laikā apstiprina pārveidotu transportlīdzekļa tipu, pamatojoties uz iepriekš apstiprinātu transportlīdzekļa tipu, salīdzinot uzbūvi, potenciālo enerģiju un drošības telpas kritērijus. |
| --- | --- |

2.8.

“Apstiprinājuma paplašinājums” ir oficiāla procedūra, kuras laikā apstiprina pārveidotu transportlīdzekļa tipu, pamatojoties uz iepriekš apstiprinātu transportlīdzekļa tipu, salīdzinot uzbūvi, potenciālo enerģiju un drošības telpas kritērijus.

| 2.9. | “Posmains transportlīdzeklis” ir transportlīdzeklis, kas sastāv no diviem vai vairākiem posmiem, kurus savstarpēji savieno šarnīrs, katra posma pasažieru saloni ir savienoti savā starpā tā, ka pasažieri var brīvi pārvietoties no viena posma uz citu; posmi ir pastāvīgi savienoti tā, ka tos var atdalīt, tikai izmantojot iekārtas, kuras parasti ir pieejamas tikai darbnīcās. |
| --- | --- |

2.9.

“Posmains transportlīdzeklis” ir transportlīdzeklis, kas sastāv no diviem vai vairākiem posmiem, kurus savstarpēji savieno šarnīrs, katra posma pasažieru saloni ir savienoti savā starpā tā, ka pasažieri var brīvi pārvietoties no viena posma uz citu; posmi ir pastāvīgi savienoti tā, ka tos var atdalīt, tikai izmantojot iekārtas, kuras parasti ir pieejamas tikai darbnīcās.

| 2.10. | “Pasažieru salons(-i)” ir telpa(-s), kas ir paredzēta(-s) vienīgi pasažieriem, izņemot jebkādu telpu, ko aizņem fiksētas ierīces, piemēram, bāri, virtuves vai tualetes. |
| --- | --- |

2.10.

“Pasažieru salons(-i)” ir telpa(-s), kas ir paredzēta(-s) vienīgi pasažieriem, izņemot jebkādu telpu, ko aizņem fiksētas ierīces, piemēram, bāri, virtuves vai tualetes.

| 2.11. | “Vadītāja nodalījums” ir telpa, kas ir paredzēta tikai vadītājam un kurā ir vadītāja sēdeklis, stūres rats, vadības ierīces, instrumenti un citas iekārtas, kas vajadzīgas transportlīdzekļa vadīšanai. |
| --- | --- |

2.11.

“Vadītāja nodalījums” ir telpa, kas ir paredzēta tikai vadītājam un kurā ir vadītāja sēdeklis, stūres rats, vadības ierīces, instrumenti un citas iekārtas, kas vajadzīgas transportlīdzekļa vadīšanai.

| 2.12. | “Aprīkojums ar pasažieru drošības jostām” ir jebkura iekārta, kas saista pasažieri, vadītāju vai apkalpes locekli pie sēdekļa apgāšanās laikā. |
| --- | --- |

2.12.

“Aprīkojums ar pasažieru drošības jostām” ir jebkura iekārta, kas saista pasažieri, vadītāju vai apkalpes locekli pie sēdekļa apgāšanās laikā.

| 2.13. | “Vertikālā garenvirziena centra plakne” (VGCP) ir vertikāla plakne, kas šķērso priekšējās un pakaļējās šķērsbāzes viduspunktus. |
| --- | --- |

2.13.

“Vertikālā garenvirziena centra plakne” (VGCP) ir vertikāla plakne, kas šķērso priekšējās un pakaļējās šķērsbāzes viduspunktus.

| 2.14. | “Drošības telpa” ir vieta, kas jāsaglabā pasažieru salonā, apkalpes un vadītāja nodalījumā(-os), lai apgāšanās gadījumā pasažieriem, vadītājam un apkalpei nodrošinātu labāku izdzīvošanas iespēju. |
| --- | --- |

2.14.

“Drošības telpa” ir vieta, kas jāsaglabā pasažieru salonā, apkalpes un vadītāja nodalījumā(-os), lai apgāšanās gadījumā pasažieriem, vadītājam un apkalpei nodrošinātu labāku izdzīvošanas iespēju.

| 2.15. | “Transportlīdzekļa pašmasa” (Mk) ir tukša braukšanas kārtībā esoša transportlīdzekļa masa bez pasažieriem un bez kravas, bet ar papildu 75 kg vadītāja svaram, 90 procentiem degvielas no izgatavotāja norādītā degvielas tvertnes tilpuma un dzeses šķidrumu, smēreļļu, instrumentiem un rezerves riteni, ja tādi ir. |
| --- | --- |

2.15.

“Transportlīdzekļa pašmasa” (Mk) ir tukša braukšanas kārtībā esoša transportlīdzekļa masa bez pasažieriem un bez kravas, bet ar papildu 75 kg vadītāja svaram, 90 procentiem degvielas no izgatavotāja norādītā degvielas tvertnes tilpuma un dzeses šķidrumu, smēreļļu, instrumentiem un rezerves riteni, ja tādi ir.

| 2.16. | “Kopējā pasažieru masa” (Mm) ir kopējais pasažieru un apkalpes svars, kuri ieņem sēdekļus, kas aprīkoti ar pasažieru drošības jostām. |
| --- | --- |

2.16.

“Kopējā pasažieru masa” (Mm) ir kopējais pasažieru un apkalpes svars, kuri ieņem sēdekļus, kas aprīkoti ar pasažieru drošības jostām.

| 2.17. | “Transportlīdzekļa faktiskā kopējā masa” (Mt) ir transportlīdzekļa pašmasa (Mk)kopā ar daļu (k = 0,5) no kopējās to pasažieru masas (Mm), kuri ir stingri piesprādzēti transportlīdzeklim. |
| --- | --- |

2.17.

“Transportlīdzekļa faktiskā kopējā masa” (Mt) ir transportlīdzekļa pašmasa (Mk)kopā ar daļu (k = 0,5) no kopējās to pasažieru masas (Mm), kuri ir stingri piesprādzēti transportlīdzeklim.

| 2.18. | “Individuālā pasažieru masa” (Mmi) ir atsevišķa pasažiera svars. Šis svars ir 68 kg. |
| --- | --- |

2.18.

“Individuālā pasažieru masa” (Mmi) ir atsevišķa pasažiera svars. Šis svars ir 68 kg.

| 2.19. | “Atsauces enerģija” (ER) ir apstiprināmā transportlīdzekļa tipa potenciālā enerģija, kuru mēra attiecībā uz grāvja zemāko horizontālo līmeni apgāšanās procesa nestabilas pozīcijas sākumā. |
| --- | --- |

2.19.

“Atsauces enerģija” (ER) ir apstiprināmā transportlīdzekļa tipa potenciālā enerģija, kuru mēra attiecībā uz grāvja zemāko horizontālo līmeni apgāšanās procesa nestabilas pozīcijas sākumā.

| 2.20. | “Pabeigta transportlīdzekļa apgāšanās tests” ir tests ar pabeigtu, pilna izmēra transportlīdzekli, lai pārbaudītu noteikto nesošās virsbūves stiprību. |
| --- | --- |

2.20.

“Pabeigta transportlīdzekļa apgāšanās tests” ir tests ar pabeigtu, pilna izmēra transportlīdzekli, lai pārbaudītu noteikto nesošās virsbūves stiprību.

| 2.21. | “Sasvēršanas stends” ir tehniska ierīce, sasvēršanas platformas izvietojums, grāvis un attiecīga zemes virsma, ko izmanto pabeigta transportlīdzekļa vai virsbūves daļu apgāšanās testos. |
| --- | --- |

2.21.

“Sasvēršanas stends” ir tehniska ierīce, sasvēršanas platformas izvietojums, grāvis un attiecīga zemes virsma, ko izmanto pabeigta transportlīdzekļa vai virsbūves daļu apgāšanās testos.

| 2.22. | “Sasvēršanas platforma” ir stingra plakne, kuru var griezt ap horizontālu asi, lai apgāztu pabeigtu transportlīdzekli vai virsbūves daļu. |
| --- | --- |

2.22.

“Sasvēršanas platforma” ir stingra plakne, kuru var griezt ap horizontālu asi, lai apgāztu pabeigtu transportlīdzekli vai virsbūves daļu.

| 2.23. | “Virsbūve” ir pabeigta transportlīdzekļa braukšanas kārtībā konstrukcija, tostarp visi konstrukcijas elementi, kas veido pasažieru salonu(-s), vadītāja nodalījumu un bagāžas nodalījumu, kā arī mehānisko vienību un sastāvdaļu telpas. |
| --- | --- |

2.23.

“Virsbūve” ir pabeigta transportlīdzekļa braukšanas kārtībā konstrukcija, tostarp visi konstrukcijas elementi, kas veido pasažieru salonu(-s), vadītāja nodalījumu un bagāžas nodalījumu, kā arī mehānisko vienību un sastāvdaļu telpas.

| 2.24. | “Nesošā virsbūve” ir virsbūves nesošās sastāvdaļas, ko noteicis izgatavotājs, kurā ietvertas saistītās daļas un elementi, kas veicina virsbūves stiprību un enerģijas absorbcijas spēju un nodrošina drošības telpu apgāšanās testā. |
| --- | --- |

2.24.

“Nesošā virsbūve” ir virsbūves nesošās sastāvdaļas, ko noteicis izgatavotājs, kurā ietvertas saistītās daļas un elementi, kas veicina virsbūves stiprību un enerģijas absorbcijas spēju un nodrošina drošības telpu apgāšanās testā.

| 2.25. | “Sekcija” ir nesošās virsbūves konstrukcijas sekcija, kas veido noslēgtu sistēmu starp divām plaknēm, kuras ir perpendikulāras transportlīdzekļa vertikālajai garenvirziena centra plaknei. Sekcijā ir viens loga (vai durvju) statnis katrā transportlīdzekļa pusē, kā arī sānu sienas elementi, jumta konstrukcijas daļa un grīdas un zemgrīdas konstrukcijas daļa. |
| --- | --- |

2.25.

“Sekcija” ir nesošās virsbūves konstrukcijas sekcija, kas veido noslēgtu sistēmu starp divām plaknēm, kuras ir perpendikulāras transportlīdzekļa vertikālajai garenvirziena centra plaknei. Sekcijā ir viens loga (vai durvju) statnis katrā transportlīdzekļa pusē, kā arī sānu sienas elementi, jumta konstrukcijas daļa un grīdas un zemgrīdas konstrukcijas daļa.

| 2.26. | “Virsbūves daļa” ir tāda nesošās virsbūves konstrukcijas vienība, kuru izmanto apstiprināšanas testā. Virsbūves daļā ir vismaz divas sekcijas, kas ir savienotas ar tipiskiem savienotājelementiem (sāna, jumta un zemgrīdas konstrukcijas). |
| --- | --- |

2.26.

“Virsbūves daļa” ir tāda nesošās virsbūves konstrukcijas vienība, kuru izmanto apstiprināšanas testā. Virsbūves daļā ir vismaz divas sekcijas, kas ir savienotas ar tipiskiem savienotājelementiem (sāna, jumta un zemgrīdas konstrukcijas).

| 2.27. | “Oriģinālā virsbūves daļa” ir virsbūves daļa, kas sastāv no divām vai vairāk sekcijām, kurām ir tāda pati forma un relatīvais novietojums uz faktiskā transportlīdzekļa. Visi sekciju savienotājelementi arī ir uzstādīti tieši tāpat kā uz faktiskā transportlīdzekļa. |
| --- | --- |

2.27.

“Oriģinālā virsbūves daļa” ir virsbūves daļa, kas sastāv no divām vai vairāk sekcijām, kurām ir tāda pati forma un relatīvais novietojums uz faktiskā transportlīdzekļa. Visi sekciju savienotājelementi arī ir uzstādīti tieši tāpat kā uz faktiskā transportlīdzekļa.

| 2.28. | “Mākslīgā virsbūves daļa” ir no divām vai vairāk sekcijām izveidota virsbūves daļa, taču kas nav ne tādā pašā novietojumā, ne attālumā viena no otras kā uz faktiskā transportlīdzekļa. Šīs sekcijas savienotājelementiem nav jābūt tādiem pašiem kā reālajā virsbūves konstrukcijā, taču tiem jābūt strukturāli līdzvērtīgiem. |
| --- | --- |

2.28.

“Mākslīgā virsbūves daļa” ir no divām vai vairāk sekcijām izveidota virsbūves daļa, taču kas nav ne tādā pašā novietojumā, ne attālumā viena no otras kā uz faktiskā transportlīdzekļa. Šīs sekcijas savienotājelementiem nav jābūt tādiem pašiem kā reālajā virsbūves konstrukcijā, taču tiem jābūt strukturāli līdzvērtīgiem.

| 2.29. | “Nekustīgā daļa” ir konstrukcijas daļa vai elements, kuram apgāšanās testa laikā nav būtiskas deformācijas un enerģijas absorbcijas spējas. |
| --- | --- |

2.29.

“Nekustīgā daļa” ir konstrukcijas daļa vai elements, kuram apgāšanās testa laikā nav būtiskas deformācijas un enerģijas absorbcijas spējas.

| 2.30. | “Plastiskā zona” (PZ) ir speciāla ģeometriski ierobežota nesošās virsbūves daļa, kurā dinamiskā trieciena spēka dēļ:






  — | ir koncentrētas plaša mēroga plastiskās deformācijas, |
| --- | --- | --- |

2.30.

“Plastiskā zona” (PZ) ir speciāla ģeometriski ierobežota nesošās virsbūves daļa, kurā dinamiskā trieciena spēka dēļ:

—

ir koncentrētas plaša mēroga plastiskās deformācijas,

| — | notiek būtiska sākotnējās formas deformācija (šķērsgriezumā, garumā vai citā ģeometriskā virzienā), |
| --- | --- |

—

notiek būtiska sākotnējās formas deformācija (šķērsgriezumā, garumā vai citā ģeometriskā virzienā),

| — | vietēja izliekuma dēļ tiek zaudēta stabilitāte, |
| --- | --- |

—

vietēja izliekuma dēļ tiek zaudēta stabilitāte,

| — | deformācijas dēļ tiek absorbēta kinētiskā enerģija. |
| --- | --- |

—

deformācijas dēļ tiek absorbēta kinētiskā enerģija.

| 2.31. | “Plastiskais šarnīrs” (PH) ir vienkārša plastiska zona, ko veido stieņveidīgs elements (vienkārša caurule, loga statnis utt.). |
| --- | --- |

2.31.

“Plastiskais šarnīrs” (PH) ir vienkārša plastiska zona, ko veido stieņveidīgs elements (vienkārša caurule, loga statnis utt.).

| 2.32. | “Augšējā mala” ir virsbūves garenvirziena konstrukcijas daļa virs sānu logiem, ieskaitot liekto pāreju uz jumta konstrukcijām. Apgāšanās testā augšējā mala (divstāvu autobusa gadījumā augšējā stāva augšējā mala) ir pirmā, kas skar zemi. |
| --- | --- |

2.32.

“Augšējā mala” ir virsbūves garenvirziena konstrukcijas daļa virs sānu logiem, ieskaitot liekto pāreju uz jumta konstrukcijām. Apgāšanās testā augšējā mala (divstāvu autobusa gadījumā augšējā stāva augšējā mala) ir pirmā, kas skar zemi.

| 2.33. | “Vidusdaļa” ir virsbūves garenvirziena konstrukcijas daļa zem sānu logiem. Apgāšanās testā vidusdaļa (divstāvu autobusa gadījumā augšējā stāva vidusdaļa) var būt otrā daļa, kas skar zemi pēc sākotnējās transportlīdzekļa šķērsgriezuma sekcijas deformācijas. |
| --- | --- |

2.33.

“Vidusdaļa” ir virsbūves garenvirziena konstrukcijas daļa zem sānu logiem. Apgāšanās testā vidusdaļa (divstāvu autobusa gadījumā augšējā stāva vidusdaļa) var būt otrā daļa, kas skar zemi pēc sākotnējās transportlīdzekļa šķērsgriezuma sekcijas deformācijas.

3.   APSTIPRINĀJUMA PIETEIKUMS

| 3.1. | Transportlīdzekļa tipa apstiprinājuma pieteikumu attiecībā uz tā nesošās virsbūves stiprību administratīvajai stuktūrvienībai iesniedz transportlīdzekļa izgatavotājs vai tā pienācīgi pilnvarots pārstāvis. |
| --- | --- |

3.1.

Transportlīdzekļa tipa apstiprinājuma pieteikumu attiecībā uz tā nesošās virsbūves stiprību administratīvajai stuktūrvienībai iesniedz transportlīdzekļa izgatavotājs vai tā pienācīgi pilnvarots pārstāvis.

| 3.2. | Pieteikumam pievieno šādus dokumentus trijos eksemplāros ar šādu informāciju.






  3.2.1. | Transportlīdzekļa tipa vai transportlīdzekļa tipu grupas galvenie identificēšanas dati un parametri:






  3.2.1.1. | transportlīdzekļa tipa vispārējā izvietojuma rasējumi, tā virsbūve un iekšējais novietojums ar galvenajiem izmēriem. Skaidri norāda pasažieru sēdekļus, kas aprīkoti ar drošības jostām, to atrašanos transportlīdzeklī, kā arī to precīzos izmērus; |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.

Pieteikumam pievieno šādus dokumentus trijos eksemplāros ar šādu informāciju.

3.2.1.

Transportlīdzekļa tipa vai transportlīdzekļa tipu grupas galvenie identificēšanas dati un parametri:

3.2.1.1.

transportlīdzekļa tipa vispārējā izvietojuma rasējumi, tā virsbūve un iekšējais novietojums ar galvenajiem izmēriem. Skaidri norāda pasažieru sēdekļus, kas aprīkoti ar drošības jostām, to atrašanos transportlīdzeklī, kā arī to precīzos izmērus;

| 3.2.1.2. | transportlīdzekļa pašmasa un saistītā asslodze; |
| --- | --- |

3.2.1.2.

transportlīdzekļa pašmasa un saistītā asslodze;

| 3.2.1.3. | nepiekrauta transportlīdzekļa smaguma centra tieša atrašanās vieta līdz ar mērījumu ziņojumu. Lai noteiktu smaguma centra atrašanās vietu, izmanto 3. pielikumā aprakstītās mērījumu un aprēķinu metodes; |
| --- | --- |

3.2.1.3.

nepiekrauta transportlīdzekļa smaguma centra tieša atrašanās vieta līdz ar mērījumu ziņojumu. Lai noteiktu smaguma centra atrašanās vietu, izmanto 3. pielikumā aprakstītās mērījumu un aprēķinu metodes;

| 3.2.1.4. | transportlīdzekļa faktiskā kopējā masa un saistītā asslodze; |
| --- | --- |

3.2.1.4.

transportlīdzekļa faktiskā kopējā masa un saistītā asslodze;

| 3.2.1.5. | transportlīdzekļa faktiskās kopējā masas smaguma centra precīza atrašanās vieta līdz ar mērījumu ziņojumu. Lai noteiktu smaguma centra atrašanās vietu, izmanto 3. pielikumā aprakstītās mērījumu un aprēķinu metodes. |
| --- | --- |

3.2.1.5.

transportlīdzekļa faktiskās kopējā masas smaguma centra precīza atrašanās vieta līdz ar mērījumu ziņojumu. Lai noteiktu smaguma centra atrašanās vietu, izmanto 3. pielikumā aprakstītās mērījumu un aprēķinu metodes.

| 3.2.2. | Visi dati un informācija, kas vajadzīgi transportlīdzekļa tipa grupas vissliktākā gadījuma kritērija izvērtēšanai:






  3.2.2.1. | atsauces enerģijas (ER) vērtība, ko rada transportlīdzekļa masa (M), gravitācijas konstante (g) un gravitācijas centra augstums (h1), kad, sākoties apgāšanās testam, transportlīdzeklis ir nestabila līdzsvara pozīcijā (sk. 3. attēlu)

  kur:







  M | = | Mk, transportlīdzekļa tipa transportlīdzekļa pašmasa, ja tas nav aprīkots ar pasažieru drošības jostām, vai
  Mt, transportlīdzekļa faktiskā kopējā masa, kad tas ir aprīkots ar pasažieru drošības jostām, un |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Mt | = | Mk + k · Mm, kur k = 0,5 un Mm ir piesprādzējušos pasažieru kopējā masa (sk. 2.16. punktu), |
| h0 | = | smaguma centra augstums (metros) izvēlētajai transportlīdzekļa masai (M), |
| t | = | smaguma centra perpendikulārais attālums (metros) no vertikālās garenvirziena centra plaknes, |
| B | = | perpendikulārais attālums (metros) no vertikālās garenvirziena centra plaknes līdz apgāšanās testa rotācijas asij, |
| g | = | gravitācijas konstante, |
| h1 | = | transportlīdzekļa smaguma centra sākotnējais augstums (metros), kad tas ir nestabilā pozīcijā attiecībā pret grāvja zemāko līmeni; |

3.2.2.

Visi dati un informācija, kas vajadzīgi transportlīdzekļa tipa grupas vissliktākā gadījuma kritērija izvērtēšanai:

3.2.2.1.

atsauces enerģijas (ER) vērtība, ko rada transportlīdzekļa masa (M), gravitācijas konstante (g) un gravitācijas centra augstums (h1), kad, sākoties apgāšanās testam, transportlīdzeklis ir nestabila līdzsvara pozīcijā (sk. 3. attēlu)

kur:

M

=

Mk, transportlīdzekļa tipa transportlīdzekļa pašmasa, ja tas nav aprīkots ar pasažieru drošības jostām, vai

Mt, transportlīdzekļa faktiskā kopējā masa, kad tas ir aprīkots ar pasažieru drošības jostām, un

Mt

=

Mk + k · Mm, kur k = 0,5 un Mm ir piesprādzējušos pasažieru kopējā masa (sk. 2.16. punktu),

h0

=

smaguma centra augstums (metros) izvēlētajai transportlīdzekļa masai (M),

t

=

smaguma centra perpendikulārais attālums (metros) no vertikālās garenvirziena centra plaknes,

B

=

perpendikulārais attālums (metros) no vertikālās garenvirziena centra plaknes līdz apgāšanās testa rotācijas asij,

g

=

gravitācijas konstante,

h1

=

transportlīdzekļa smaguma centra sākotnējais augstums (metros), kad tas ir nestabilā pozīcijā attiecībā pret grāvja zemāko līmeni;

| 3.2.2.2. | transportlīdzekļa tipa vai transportlīdzekļa tipu grupu nesošās virsbūves rasējumi un sīks apraksts atbilstoši 4. pielikumam; |
| --- | --- |

3.2.2.2.

transportlīdzekļa tipa vai transportlīdzekļa tipu grupu nesošās virsbūves rasējumi un sīks apraksts atbilstoši 4. pielikumam;

| 3.2.2.3. | drošības telpas atbilstoši 5.2. punktam detalizēts rasējums katram apstiprināmam transportlīdzekļa tipam. |
| --- | --- |

3.2.2.3.

drošības telpas atbilstoši 5.2. punktam detalizēts rasējums katram apstiprināmam transportlīdzekļa tipam.

| 3.2.3. | Citi detalizēti dokumenti, parametri, dati atkarībā no izgatavotāja izvēlētās apstiprināšanas testa metodes, kā tas sīki izklāstīts 5., 6., 7., 8. un 9. pielikumā. |
| --- | --- |

3.2.3.

Citi detalizēti dokumenti, parametri, dati atkarībā no izgatavotāja izvēlētās apstiprināšanas testa metodes, kā tas sīki izklāstīts 5., 6., 7., 8. un 9. pielikumā.

| 3.2.4. | Posmaina transportlīdzekļa gadījumā visu šo informāciju sniedz atsevišķi par katru transportlīdzekļa tipa sekciju, izņemot 3.2.1.1. punktā noteikto, kas attiecas uz pabeigtu transportlīdzekli. |
| --- | --- |

3.2.4.

Posmaina transportlīdzekļa gadījumā visu šo informāciju sniedz atsevišķi par katru transportlīdzekļa tipa sekciju, izņemot 3.2.1.1. punktā noteikto, kas attiecas uz pabeigtu transportlīdzekli.

| 3.3. | Pēc tehniskā dienesta pieprasījuma iesniedz pabeigtu transportlīdzekli (vai vienu transportlīdzekli no katra transportlīdzekļu tipa, ja apstiprinājumu pieprasa transportlīdzekļu tipu grupai), lai pārbaudītu transportlīdzekļa pašmasu, asslodzi, smaguma centra atrašanās vietu un citus datus un informāciju, kas attiecas uz nesošās virsbūves stiprību. |
| --- | --- |

3.3.

Pēc tehniskā dienesta pieprasījuma iesniedz pabeigtu transportlīdzekli (vai vienu transportlīdzekli no katra transportlīdzekļu tipa, ja apstiprinājumu pieprasa transportlīdzekļu tipu grupai), lai pārbaudītu transportlīdzekļa pašmasu, asslodzi, smaguma centra atrašanās vietu un citus datus un informāciju, kas attiecas uz nesošās virsbūves stiprību.

| 3.4. | Atkarībā no izgatavotāja izvēlētās apstiprinājuma testa metodes pēc tehniskā dienesta pieprasījuma iesniedz attiecīgās testa daļas. Par šo testa daļu izvietojumu un skaitu vienojas ar tehnisko dienestu. Gadījumā, ja testa daļas ir jau iepriekš testētas, iesniedz testa protokolu. |
| --- | --- |

3.4.

Atkarībā no izgatavotāja izvēlētās apstiprinājuma testa metodes pēc tehniskā dienesta pieprasījuma iesniedz attiecīgās testa daļas. Par šo testa daļu izvietojumu un skaitu vienojas ar tehnisko dienestu. Gadījumā, ja testa daļas ir jau iepriekš testētas, iesniedz testa protokolu.

4.   APSTIPRINĀJUMS

| 4.1. | Ja saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprināšanai iesniegtais transportlīdzekļa tips vai transportlīdzekļa tipu grupa atbilst 5. punkta prasībām, piešķir minētā transportlīdzekļa tipa apstiprinājumu. |
| --- | --- |

4.1.

Ja saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprināšanai iesniegtais transportlīdzekļa tips vai transportlīdzekļa tipu grupa atbilst 5. punkta prasībām, piešķir minētā transportlīdzekļa tipa apstiprinājumu.

| 4.2. | Katram apstiprinātajam transportlīdzekļa tipam piešķir apstiprinājuma numuru. Tā pirmie divi cipari (pašlaik 02 noteikumu 02. grozījumu sērijai) norāda uz grozījumu sēriju, kura ietver jaunākos būtiskos tehniskos grozījumus, kas šajos noteikumos izdarīti līdz apstiprinājuma izsniegšanas dienai. Viena un tā pati puse nepiešķir to pašu numuru citam transportlīdzekļa tipam. |
| --- | --- |

4.2.

Katram apstiprinātajam transportlīdzekļa tipam piešķir apstiprinājuma numuru. Tā pirmie divi cipari (pašlaik 02 noteikumu 02. grozījumu sērijai) norāda uz grozījumu sēriju, kura ietver jaunākos būtiskos tehniskos grozījumus, kas šajos noteikumos izdarīti līdz apstiprinājuma izsniegšanas dienai. Viena un tā pati puse nepiešķir to pašu numuru citam transportlīdzekļa tipam.

| 4.3. | Paziņojumu par transportlīdzekļa tipa apstiprinājumu, apstiprinājuma atteikumu vai paplašinājumu saskaņā ar šiem noteikumiem nosūta nolīguma pusēm, kas piemēro šos noteikumus, izmantojot veidlapu (sk. 1. pielikumu), kopā ar rasējumiem un diagrammām; tos iesniedz apstiprinājuma pieteikuma iesniedzējs formātā, par kādu vienojies izgatavotājs ar tehnisko dienestu. Papīra dokumentācija ir A4 (210 mm × 297 mm) formātā. |
| --- | --- |

4.3.

Paziņojumu par transportlīdzekļa tipa apstiprinājumu, apstiprinājuma atteikumu vai paplašinājumu saskaņā ar šiem noteikumiem nosūta nolīguma pusēm, kas piemēro šos noteikumus, izmantojot veidlapu (sk. 1. pielikumu), kopā ar rasējumiem un diagrammām; tos iesniedz apstiprinājuma pieteikuma iesniedzējs formātā, par kādu vienojies izgatavotājs ar tehnisko dienestu. Papīra dokumentācija ir A4 (210 mm × 297 mm) formātā.

| 4.4. | Katram transportlīdzeklim, kas atbilst saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātam transportlīdzekļa tipam, redzamā un viegli pieejamā uz apstiprinājuma veidlapas norādītā vietā piestiprina starptautisku apstiprinājuma marķējumu, ko veido:






  4.4.1. | aplis, kurā ir burts “E” un tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi apstiprinājumu; (2) |
| --- | --- | --- |

4.4.

Katram transportlīdzeklim, kas atbilst saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātam transportlīdzekļa tipam, redzamā un viegli pieejamā uz apstiprinājuma veidlapas norādītā vietā piestiprina starptautisku apstiprinājuma marķējumu, ko veido:

4.4.1.

aplis, kurā ir burts “E” un tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi apstiprinājumu; (2)

| 4.4.2. | pa labi no 4.4.1. punktā noteiktā apļa – šo noteikumu numurs, aiz tā burts “R”, domuzīme un apstiprinājuma numurs. |
| --- | --- |

4.4.2.

pa labi no 4.4.1. punktā noteiktā apļa – šo noteikumu numurs, aiz tā burts “R”, domuzīme un apstiprinājuma numurs.

| 4.5. | Apstiprinājuma marķējums ir skaidri salasāms un neizdzēšams. |
| --- | --- |

4.5.

Apstiprinājuma marķējums ir skaidri salasāms un neizdzēšams.

| 4.6. | Apstiprinājuma marķējums atrodas izgatavotāja piestiprinātās transportlīdzekļa datu plāksnes tuvumā vai uz tās. |
| --- | --- |

4.6.

Apstiprinājuma marķējums atrodas izgatavotāja piestiprinātās transportlīdzekļa datu plāksnes tuvumā vai uz tās.

| 4.7. | Šo noteikumu 2. pielikumā sniegti apstiprinājuma marķējuma izvietojuma piemēri. |
| --- | --- |

4.7.

Šo noteikumu 2. pielikumā sniegti apstiprinājuma marķējuma izvietojuma piemēri.

5.   VISPĀRĪGI NORĀDĪJUMI UN PRASĪBAS

5.1.   Prasības

Transportlīdzekļa nesošā virsbūve ir pietiekami izturīga, lai nodrošinātu, ka drošības telpa pabeigtā transportlīdzeklī apgāšanās testa laikā un pēc tā ir neskarta. Tas nozīmē:

| 5.1.1. | neviena no transportlīdzekļa daļām, kas ir ārpus drošības telpas testa sākumā (piemēram, statņi, drošības gredzeni, bagāžnieki), testa laikā nedrīkst iekļūt drošības telpā. Visas tās konstrukcijas daļas, kuras sākotnēji ir drošības telpā (piemēram, vertikālie atbalsti, šķērssienas, virtuves, tualetes), neņem vērā, novērtējot iekļuvi drošības telpā; |
| --- | --- |

5.1.1.

neviena no transportlīdzekļa daļām, kas ir ārpus drošības telpas testa sākumā (piemēram, statņi, drošības gredzeni, bagāžnieki), testa laikā nedrīkst iekļūt drošības telpā. Visas tās konstrukcijas daļas, kuras sākotnēji ir drošības telpā (piemēram, vertikālie atbalsti, šķērssienas, virtuves, tualetes), neņem vērā, novērtējot iekļuvi drošības telpā;

| 5.1.2. | neviena no drošības telpas daļām nav izvirzīta ārpus deformētās konstrukcijas kontūras. Deformētās konstrukcijas kontūru nosaka secīgi – starp katru blakus loga un/vai durvju statni. Kontūra starp diviem deformētiem statņiem ir teorētiska virsma, kuru nosaka ar taisnām līnijām, kuras savieno statņa iekšējos kontūras punktus, kuri pirms apgāšanās testa bija vienādā augstumā no grīdas (sk. 1. attēlu). |
| --- | --- |

5.1.2.

neviena no drošības telpas daļām nav izvirzīta ārpus deformētās konstrukcijas kontūras. Deformētās konstrukcijas kontūru nosaka secīgi – starp katru blakus loga un/vai durvju statni. Kontūra starp diviem deformētiem statņiem ir teorētiska virsma, kuru nosaka ar taisnām līnijām, kuras savieno statņa iekšējos kontūras punktus, kuri pirms apgāšanās testa bija vienādā augstumā no grīdas (sk. 1. attēlu).

1.   attēls

Deformētās konstrukcijas kontūras specifikācija

Image

5.2.   Drošības telpa

Transportlīdzekļa drošības telpas kontūru definē, transportlīdzeklī izveidojot vertikālu šķērsplakni, kurai ir 2.a un 2.c attēlā aprakstītā perifērija, un šo plakni šādi virzot visā transportlīdzekļa garumā (sk. 2.b attēlu):

| 5.2.1. | punkts SR atrodas uz katras ārējā sēdekļa (vai pieņemtās sēdekļa pozīcijas), kas novietots braukšanas virzienā vai pretēji tam, atzveltnes, 500 mm virs grīdas zem sēdekļa, 150 mm no sānu sienas iekšējās virsmas. Riteņa arkas un citas grīdas augstuma izmaiņas neņem vērā. Šos izmērus piemēro arī sānis novietotiem sēdekļiem to centra plaknē; |
| --- | --- |

5.2.1.

punkts SR atrodas uz katras ārējā sēdekļa (vai pieņemtās sēdekļa pozīcijas), kas novietots braukšanas virzienā vai pretēji tam, atzveltnes, 500 mm virs grīdas zem sēdekļa, 150 mm no sānu sienas iekšējās virsmas. Riteņa arkas un citas grīdas augstuma izmaiņas neņem vērā. Šos izmērus piemēro arī sānis novietotiem sēdekļiem to centra plaknē;

| 5.2.2. | ja transportlīdzekļa abas puses nav simetriskas attiecībā uz grīdas izvietojumu un tādēļ SR punktu augstums ir atšķirīgs, nobīdi starp abām drošības telpas grīdas līnijām mēra uz transportlīdzekļa vertikālās garenvirziena centra plaknes (sk. 2.c attēlu); |
| --- | --- |

5.2.2.

ja transportlīdzekļa abas puses nav simetriskas attiecībā uz grīdas izvietojumu un tādēļ SR punktu augstums ir atšķirīgs, nobīdi starp abām drošības telpas grīdas līnijām mēra uz transportlīdzekļa vertikālās garenvirziena centra plaknes (sk. 2.c attēlu);

| 5.2.3. | drošības telpas pakaļējā pozīcija ir vertikāla plakne, kas atrodas 200 mm aiz pakaļējā ārējā sēdekļa SR punkta vai transportlīdzekļa pakaļējās sienas iekšpuses, ja attālums aiz šā SR punkta ir mazāks nekā 200 mm.
  Drošības telpas priekšējā pozīcija ir vertikāla plakne, kas atrodas 600 mm pirms priekšējā sēdekļa SR punkta (vai tas būtu pasažiera, apkalpes vai vadītāja sēdeklis) transportlīdzekļa komplektējumā ar pilnu priekšpuses aprīkojumu.
  Ja transportlīdzekļa abu pušu priekšējie un pakaļējie sēdekļi nav vienā šķērsplaknē, drošības telpas garums katrā pusē būs atšķirīgs; |
| --- | --- |

5.2.3.

drošības telpas pakaļējā pozīcija ir vertikāla plakne, kas atrodas 200 mm aiz pakaļējā ārējā sēdekļa SR punkta vai transportlīdzekļa pakaļējās sienas iekšpuses, ja attālums aiz šā SR punkta ir mazāks nekā 200 mm.

Drošības telpas priekšējā pozīcija ir vertikāla plakne, kas atrodas 600 mm pirms priekšējā sēdekļa SR punkta (vai tas būtu pasažiera, apkalpes vai vadītāja sēdeklis) transportlīdzekļa komplektējumā ar pilnu priekšpuses aprīkojumu.

Ja transportlīdzekļa abu pušu priekšējie un pakaļējie sēdekļi nav vienā šķērsplaknē, drošības telpas garums katrā pusē būs atšķirīgs;

| 5.2.4. | drošības telpa pasažieru salonā, apkalpes un vadītāja nodalījumā(-os) ir nepārtraukta starp tās pakaļējo un priekšējo plakni, un to definē, virzot noteikto vertikālo šķērsplakni visā transportlīdzekļa garumā taisnā līnijā caur SR punktiem abās transportlīdzekļa pusēs. Aiz pakaļējā sēdekļa un priekšējā sēdekļa Sr punkta taisnās līnijas ir horizontālas; |
| --- | --- |

5.2.4.

drošības telpa pasažieru salonā, apkalpes un vadītāja nodalījumā(-os) ir nepārtraukta starp tās pakaļējo un priekšējo plakni, un to definē, virzot noteikto vertikālo šķērsplakni visā transportlīdzekļa garumā taisnā līnijā caur SR punktiem abās transportlīdzekļa pusēs. Aiz pakaļējā sēdekļa un priekšējā sēdekļa Sr punkta taisnās līnijas ir horizontālas;

| 5.2.5. | izgatavotājs var noteikt lielāku drošības telpu, nekā noteikts attiecīgajam sēdekļu izvietojumam, lai modelētu vissliktāko gadījumu transportlīdzekļa tipu grupā, kas ļautu turpināt konstrukcijas izstrādi. |
| --- | --- |

5.2.5.

izgatavotājs var noteikt lielāku drošības telpu, nekā noteikts attiecīgajam sēdekļu izvietojumam, lai modelētu vissliktāko gadījumu transportlīdzekļa tipu grupā, kas ļautu turpināt konstrukcijas izstrādi.

2.   attēls

Drošības telpas specifikācija

a) un c)   sānu izkārtojums

Image

b)   gareniskais izkārtojums

Image

5.3.   Apgāšanās testa specifikācija pabeigtam transportlīdzeklim, ko izmanto kā apstiprinājuma galveno metodi

Apgāšanās tests ir sasvēršanas uz sāniem tests (sk. 3. attēlu), ko raksturo šādi:

| 5.3.1. | pabeigts transportlīdzeklis ir novietots uz sasvēršanas platformas ar bloķētu balstiekārtu, un to lēnām sasver uz tā nestabila līdzsvara pozīcijas pusi. Ja transportlīdzekļa tips nav aprīkots ar pasažieru drošības jostām, tad testu veic ar transportlīdzekļa pašmasu. Ja transportlīdzekļa tips ir aprīkots ar pasažieru drošības jostām, tad testu veic ar transportlīdzekļa faktisko kopējo masu; |
| --- | --- |

5.3.1.

pabeigts transportlīdzeklis ir novietots uz sasvēršanas platformas ar bloķētu balstiekārtu, un to lēnām sasver uz tā nestabila līdzsvara pozīcijas pusi. Ja transportlīdzekļa tips nav aprīkots ar pasažieru drošības jostām, tad testu veic ar transportlīdzekļa pašmasu. Ja transportlīdzekļa tips ir aprīkots ar pasažieru drošības jostām, tad testu veic ar transportlīdzekļa faktisko kopējo masu;

| 5.3.2. | apgāšanās tests sākas šajā nestabilajā transportlīdzekļa pozīcijā ar nulles leņķisko ātrumu, rotācijas asis atrodas punktos, kur riteņi saskaras ar zemi. Šajā brīdī transportlīdzekli raksturo atsauces enerģija ER (sk. 3.2.2.1. punktu un 3. attēlu); |
| --- | --- |

5.3.2.

apgāšanās tests sākas šajā nestabilajā transportlīdzekļa pozīcijā ar nulles leņķisko ātrumu, rotācijas asis atrodas punktos, kur riteņi saskaras ar zemi. Šajā brīdī transportlīdzekli raksturo atsauces enerģija ER (sk. 3.2.2.1. punktu un 3. attēlu);

| 5.3.3. | transportlīdzeklis sasveras pār grāvi, kuram ir horizontāla, sausa un līdzena noteikta zemes virsma ar nominālo dziļumu 800 mm; |
| --- | --- |

5.3.3.

transportlīdzeklis sasveras pār grāvi, kuram ir horizontāla, sausa un līdzena noteikta zemes virsma ar nominālo dziļumu 800 mm;

| 5.3.4. | apgāšanās testa sīkākas tehniskās specifikācijas pabeigtam transportlīdzeklim, ko izmanto kā apstiprinājuma galveno metodi, sniegtas 5. pielikumā. |
| --- | --- |

5.3.4.

apgāšanās testa sīkākas tehniskās specifikācijas pabeigtam transportlīdzeklim, ko izmanto kā apstiprinājuma galveno metodi, sniegtas 5. pielikumā.

3.   attēls

Pabeigta transportlīdzekļa apgāšanās testa specifikācija, kurā parādīta smaguma centra trajektorija sākuma un nestabilā līdzsvara pozīcijā

Image

5.4.   Līdzvērtīgu apstiprinājuma testu specifikācijas

Pēc izgatavotāja ieskata pabeigta transportlīdzekļa apgāšanās testa vietā var izmantot vienu no šīm apstiprināšanas testa metodēm:

| 5.4.1. | pabeigta transportlīdzekļa tipisku virsbūves daļu apgāšanās tests saskaņā ar 6. pielikuma specifikācijām; |
| --- | --- |

5.4.1.

pabeigta transportlīdzekļa tipisku virsbūves daļu apgāšanās tests saskaņā ar 6. pielikuma specifikācijām;

| 5.4.2. | kvazistatiskais virsbūves daļu slogošanas tests saskaņā ar 7. pielikuma specifikācijām; |
| --- | --- |

5.4.2.

kvazistatiskais virsbūves daļu slogošanas tests saskaņā ar 7. pielikuma specifikācijām;

| 5.4.3. | kvazistatiskais aprēķins, pamatojoties uz sastāvdaļu testu rezultātiem saskaņā ar 8. pielikuma specifikācijām; |
| --- | --- |

5.4.3.

kvazistatiskais aprēķins, pamatojoties uz sastāvdaļu testu rezultātiem saskaņā ar 8. pielikuma specifikācijām;

| 5.4.4. | pabeigta transportlīdzekļa galvenā apgāšanās testa datorsimulācija, izmantojot dinamiskus aprēķinus, saskaņā ar 9. pielikuma specifikāciju; |
| --- | --- |

5.4.4.

pabeigta transportlīdzekļa galvenā apgāšanās testa datorsimulācija, izmantojot dinamiskus aprēķinus, saskaņā ar 9. pielikuma specifikāciju;

| 5.4.5. | noteicošais princips ir, ka līdzvērtīgās apstiprināšanas testa metodes jāizmanto tādējādi, ka tās atveido galveno apgāšanās testu, kas aprakstīts 5. pielikumā. Ja izgatavotāja izvēlētajā līdzvērtīgajā apstiprinājuma testā nav iespējams ņemt vērā transportlīdzekļa noteiktas speciālas īpašības vai konstrukciju (piemēram, gaisa kondicionēšanas iekārta uz jumta, mainīts vidusdaļas augstums, mainīts jumta augstums), tehniskais dienests var pieprasīt pabeigtu transportlīdzekli, lai veiktu 5. pielikumā noteikto apgāšanās testu. |
| --- | --- |

5.4.5.

noteicošais princips ir, ka līdzvērtīgās apstiprināšanas testa metodes jāizmanto tādējādi, ka tās atveido galveno apgāšanās testu, kas aprakstīts 5. pielikumā. Ja izgatavotāja izvēlētajā līdzvērtīgajā apstiprinājuma testā nav iespējams ņemt vērā transportlīdzekļa noteiktas speciālas īpašības vai konstrukciju (piemēram, gaisa kondicionēšanas iekārta uz jumta, mainīts vidusdaļas augstums, mainīts jumta augstums), tehniskais dienests var pieprasīt pabeigtu transportlīdzekli, lai veiktu 5. pielikumā noteikto apgāšanās testu.

5.5.   Posmainu transportlīdzekļu testēšana

Posmaina transportlīdzekļa gadījumā katrs tā posms atbilst 5.1. punkta vispārējām prasībām. Posmainā transportlīdzekļa katru posmu var pārbaudīt atsevišķi vai kopā, kā tas aprakstīts 5. pielikuma 2.3. punktā vai 3. pielikuma 2.6.7. punktā.

5.6.   Apgāšanās testa virziens

Apgāšanās testu veic tajā transportlīdzekļa pusē, kura ir bīstamāka attiecībā uz drošības telpu. Lēmumu pieņem tehniskais dienests, pamatojoties uz izgatavotāja ieteikumu un vismaz ņemot vērā:

| 5.6.1. | smaguma centra sānu ekscentricitāti, un tās ietekmi uz atsauces enerģiju transportlīdzekļa nestabilā sākuma pozīcijā, sk. 3.2.2.1. punktu; |
| --- | --- |

5.6.1.

smaguma centra sānu ekscentricitāti, un tās ietekmi uz atsauces enerģiju transportlīdzekļa nestabilā sākuma pozīcijā, sk. 3.2.2.1. punktu;

| 5.6.2. | drošības telpas asimetriju, sk. 5.2.2. punktu; |
| --- | --- |

5.6.2.

drošības telpas asimetriju, sk. 5.2.2. punktu;

| 5.6.3. | dažādas asimetriskas konstrukcijas īpašības abās transportlīdzekļa pusēs, kā arī šķērssienu vai iekšējo bagāžnieku balstu (piemēram, garderobe, tualete, virtuve). Apgāšanās testa veikšanai izvēlas mazāk balstīto pusi. |
| --- | --- |

5.6.3.

dažādas asimetriskas konstrukcijas īpašības abās transportlīdzekļa pusēs, kā arī šķērssienu vai iekšējo bagāžnieku balstu (piemēram, garderobe, tualete, virtuve). Apgāšanās testa veikšanai izvēlas mazāk balstīto pusi.

6.   TRANSPORTLĪDZEKĻA TIPA APSTIPRINĀJUMA GROZĪJUMS UN PAPLAŠINĀJUMS

| 6.1. | Par visiem apstiprināta transportlīdzekļa tipa grozījumiem ziņo administratīvajai stuktūrvienībai, kas piešķīrusi tipa apstiprinājumu. Administratīvā struktūrvienība var:






  6.1.1. | uzskatīt, ka izdarītajiem grozījumiem nevarētu būt ievērojamas negatīvas sekas un ka transportlīdzeklis joprojām atbilst šo noteikumu prasībām un pieder pie transportlīdzekļu tipu grupas līdz ar apstiprināto transportlīdzekļa tipu; vai |
| --- | --- | --- |

6.1.

Par visiem apstiprināta transportlīdzekļa tipa grozījumiem ziņo administratīvajai stuktūrvienībai, kas piešķīrusi tipa apstiprinājumu. Administratīvā struktūrvienība var:

6.1.1.

uzskatīt, ka izdarītajiem grozījumiem nevarētu būt ievērojamas negatīvas sekas un ka transportlīdzeklis joprojām atbilst šo noteikumu prasībām un pieder pie transportlīdzekļu tipu grupas līdz ar apstiprināto transportlīdzekļa tipu; vai

| 6.1.2. | par testu veikšanu atbildīgajam tehniskajam dienestam pieprasīt papildu testu protokolu, lai pierādītu, ka jaunais transportlīdzekļa tips atbilst šo noteikumu prasībām un pieder pie transportlīdzekļa tipu grupas līdz ar apstiprināto transportlīdzekļa tipu; vai |
| --- | --- |

6.1.2.

par testu veikšanu atbildīgajam tehniskajam dienestam pieprasīt papildu testu protokolu, lai pierādītu, ka jaunais transportlīdzekļa tips atbilst šo noteikumu prasībām un pieder pie transportlīdzekļa tipu grupas līdz ar apstiprināto transportlīdzekļa tipu; vai

| 6.1.3. | atteikt apstiprinājuma paplašinājumu un pieprasīt veikt jaunu apstiprināšanu. |
| --- | --- |

6.1.3.

atteikt apstiprinājuma paplašinājumu un pieprasīt veikt jaunu apstiprināšanu.

| 6.2. | Administratīvās struktūrvienības un tehnisko dienestu lēmumi pamatojas uz trīs vissliktākā gadījuma kritērijiem:






  6.2.1. | konstrukcijas kritērijs attiecas uz to, vai nesošā virsbūve ir mainīta vai nē (sk. 4. pielikumu). Ja izmaiņu nav vai jaunā nesošā virsbūve ir izturīgāka, tas ir pozitīvi; |
| --- | --- | --- |

6.2.

Administratīvās struktūrvienības un tehnisko dienestu lēmumi pamatojas uz trīs vissliktākā gadījuma kritērijiem:

6.2.1.

konstrukcijas kritērijs attiecas uz to, vai nesošā virsbūve ir mainīta vai nē (sk. 4. pielikumu). Ja izmaiņu nav vai jaunā nesošā virsbūve ir izturīgāka, tas ir pozitīvi;

| 6.2.2. | enerģijas kritērijs attiecas uz to, vai atsauces enerģija ir mainīta vai nē. Ja jaunajam transportlīdzekļa tipam ir tāda pati vai mazāka atsauces enerģija nekā apstiprinātajam, tas ir pozitīvi; |
| --- | --- |

6.2.2.

enerģijas kritērijs attiecas uz to, vai atsauces enerģija ir mainīta vai nē. Ja jaunajam transportlīdzekļa tipam ir tāda pati vai mazāka atsauces enerģija nekā apstiprinātajam, tas ir pozitīvi;

| 6.2.3. | drošības telpas kritērijs pamatojas uz drošības telpas apjoma virsmas lielumu. Ja jaunā transportlīdzekļa tipa drošības telpa viscaur atbilst apstiprinātā gadījuma drošības telpai, tas ir pozitīvi. |
| --- | --- |

6.2.3.

drošības telpas kritērijs pamatojas uz drošības telpas apjoma virsmas lielumu. Ja jaunā transportlīdzekļa tipa drošības telpa viscaur atbilst apstiprinātā gadījuma drošības telpai, tas ir pozitīvi.

| 6.3. | Ja visi trīs 6.2. punktā aprakstītie kritēriji ir mainīti pozitīvi, tad apstiprinājuma paplašinājumu piešķir, neveicot turpmāku izmeklēšanu.
  Ja visas atbildes ir negatīvas, jāveic jauna apstiprināšana.
  Ja atbildes ir jauktas, tad vajadzīga tālāka izmeklēšana (piemēram, testi, aprēķini, konstrukcijas analīzes). Vajadzīgo izmeklēšanu nosaka tehniskais dienests kopā ar izgatavotāju. |
| --- | --- |

6.3.

Ja visi trīs 6.2. punktā aprakstītie kritēriji ir mainīti pozitīvi, tad apstiprinājuma paplašinājumu piešķir, neveicot turpmāku izmeklēšanu.

Ja visas atbildes ir negatīvas, jāveic jauna apstiprināšana.

Ja atbildes ir jauktas, tad vajadzīga tālāka izmeklēšana (piemēram, testi, aprēķini, konstrukcijas analīzes). Vajadzīgo izmeklēšanu nosaka tehniskais dienests kopā ar izgatavotāju.

| 6.4. | Apstiprinājuma piešķiršanu vai atteikumu, precizējot izmaiņas, paziņo nolīguma pusēm, kuras piemēro šos noteikumus, izmantojot 4.3. punktā noteikto procedūru. |
| --- | --- |

6.4.

Apstiprinājuma piešķiršanu vai atteikumu, precizējot izmaiņas, paziņo nolīguma pusēm, kuras piemēro šos noteikumus, izmantojot 4.3. punktā noteikto procedūru.

| 6.5. | Administratīvā struktūrvienība, kas izsniedz apstiprinājuma paplašinājumu, piešķir sērijas numuru katrai paplašinājuma paziņojuma veidlapai. |
| --- | --- |

6.5.

Administratīvā struktūrvienība, kas izsniedz apstiprinājuma paplašinājumu, piešķir sērijas numuru katrai paplašinājuma paziņojuma veidlapai.

7.   RAŽOŠANAS ATBILSTĪBA

| 7.1. | Ražošanas atbilstības nodrošināšanas procedūras atbilst nolīguma 2. papildinājumā (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) izklāstītajām procedūrām. |
| --- | --- |

7.1.

Ražošanas atbilstības nodrošināšanas procedūras atbilst nolīguma 2. papildinājumā (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) izklāstītajām procedūrām.

| 7.2. | Saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātu transportlīdzekli izgatavo atbilstīgi apstiprinātajam tipam saskaņā ar 5. punktā noteiktajām prasībām. Pārbauda vienīgi tos elementus, kurus izgatavotājs noteicis kā nesošās virsbūves daļu. |
| --- | --- |

7.2.

Saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātu transportlīdzekli izgatavo atbilstīgi apstiprinātajam tipam saskaņā ar 5. punktā noteiktajām prasībām. Pārbauda vienīgi tos elementus, kurus izgatavotājs noteicis kā nesošās virsbūves daļu.

| 7.3. | Administratīvās struktūrvienības noteiktais inspekciju biežums parasti ir reizi divos gados. Inspekcijā konstatējot neapmierinošus rezultātus, administratīvā struktūrvienība var palielināt inspekciju biežumu pēc iespējas ātrākai ražošanas atbilstības atjaunošanai. |
| --- | --- |

7.3.

Administratīvās struktūrvienības noteiktais inspekciju biežums parasti ir reizi divos gados. Inspekcijā konstatējot neapmierinošus rezultātus, administratīvā struktūrvienība var palielināt inspekciju biežumu pēc iespējas ātrākai ražošanas atbilstības atjaunošanai.

8.   SANKCIJAS PAR RAŽOŠANAS NEATBILSTĪBU

| 8.1. | Saskaņā ar šiem noteikumiem piešķirto transportlīdzekļu tipa apstiprinājumu var atsaukt, ja konstatē neatbilstību 7. punktā noteiktajām prasībām. |
| --- | --- |

8.1.

Saskaņā ar šiem noteikumiem piešķirto transportlīdzekļu tipa apstiprinājumu var atsaukt, ja konstatē neatbilstību 7. punktā noteiktajām prasībām.

| 8.2. | Ja nolīguma puse, kas piemēro šos noteikumus, atsauc apstiprinājumu, ko tā iepriekš piešķīrusi, tā par to nekavējoties informē pārējās puses, kuras piemēro šos noteikumus, izmantojot apstiprinājuma veidlapas eksemplāru, kura beigās ir parakstīta un datēta norāde “APSTIPRINĀJUMS ATSAUKTS” (ar lielajiem burtiem). |
| --- | --- |

8.2.

Ja nolīguma puse, kas piemēro šos noteikumus, atsauc apstiprinājumu, ko tā iepriekš piešķīrusi, tā par to nekavējoties informē pārējās puses, kuras piemēro šos noteikumus, izmantojot apstiprinājuma veidlapas eksemplāru, kura beigās ir parakstīta un datēta norāde “APSTIPRINĀJUMS ATSAUKTS” (ar lielajiem burtiem).

9.   PILNĪGA RAŽOŠANAS IZBEIGŠANA

Ja apstiprinājuma turētājs pilnībā pārtrauc ražot saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātu transportlīdzekļa tipu, tas attiecīgi informē administratīvo struktūrvienību, kas piešķīrusi apstiprinājumu. Pēc attiecīgā paziņojuma saņemšanas šī administratīvā struktūrvienība informē pārējās nolīguma puses, kas piemēro šos noteikumus, izmantojot apstiprinājuma veidlapu, kura beigās ir parakstīta un datēta norāde “RAŽOŠANA IZBEIGTA” (ar lielajiem burtiem).

10.   PĀREJAS NOTEIKUMI

| 10.1. | No 01. grozījumu sērijas oficiālās spēkā stāšanās dienas puse, kas piemēro šos noteikumus, neatsakās piešķirt EEK apstiprinājumu saskaņā ar šiem noteikumiem, kuri grozīti ar 01. grozījumu sēriju. |
| --- | --- |

10.1.

No 01. grozījumu sērijas oficiālās spēkā stāšanās dienas puse, kas piemēro šos noteikumus, neatsakās piešķirt EEK apstiprinājumu saskaņā ar šiem noteikumiem, kuri grozīti ar 01. grozījumu sēriju.

| 10.2. | Pēc 60 mēnešiem kopš 01. grozījumu sērijas spēkā stāšanās dienas puse, kas piemēro šos noteikumus, piešķir EEK apstiprinājumu jauniem transportlīdzekļa tipiem tikai tad, ja apstiprināmais transportlīdzekļa tips atbilst prasībām, ko paredz šie noteikumi, kuri grozīti ar 01. grozījumu sēriju. |
| --- | --- |

10.2.

Pēc 60 mēnešiem kopš 01. grozījumu sērijas spēkā stāšanās dienas puse, kas piemēro šos noteikumus, piešķir EEK apstiprinājumu jauniem transportlīdzekļa tipiem tikai tad, ja apstiprināmais transportlīdzekļa tips atbilst prasībām, ko paredz šie noteikumi, kuri grozīti ar 01. grozījumu sēriju.

| 10.3. | Puse, kas piemēro šos noteikumus, neatsakās piešķirt apstiprinājuma paplašinājumu saskaņā ar šo noteikumu iepriekšējām grozījumu sērijām. |
| --- | --- |

10.3.

Puse, kas piemēro šos noteikumus, neatsakās piešķirt apstiprinājuma paplašinājumu saskaņā ar šo noteikumu iepriekšējām grozījumu sērijām.

| 10.4. | EEK apstiprinājumi, kas saskaņā ar šo noteikumu sākotnējo redakciju piešķirti vairāk nekā 60 mēnešus pēc to stāšanās spēkā, un visi šo apstiprinājumu paplašinājumi paliek spēkā uz nenoteiktu laiku saskaņā ar 10.6. punktu. Ja saskaņā ar iepriekšējām grozījumu sērijām apstiprināts transportlīdzekļa tips atbilst prasībām šajos noteikumos, kas grozīti ar 01. grozījumu sēriju, puse, kura piešķīra apstiprinājumu, par to ziņo pārējām pusēm, kas piemēro šos noteikumus. |
| --- | --- |

10.4.

EEK apstiprinājumi, kas saskaņā ar šo noteikumu sākotnējo redakciju piešķirti vairāk nekā 60 mēnešus pēc to stāšanās spēkā, un visi šo apstiprinājumu paplašinājumi paliek spēkā uz nenoteiktu laiku saskaņā ar 10.6. punktu. Ja saskaņā ar iepriekšējām grozījumu sērijām apstiprināts transportlīdzekļa tips atbilst prasībām šajos noteikumos, kas grozīti ar 01. grozījumu sēriju, puse, kura piešķīra apstiprinājumu, par to ziņo pārējām pusēm, kas piemēro šos noteikumus.

| 10.5. | Neviena no pusēm, kas piemēro šos noteikumus, neatsaka valsts tipa apstiprinājumu transportlīdzeklim, kam tipa apstiprinājums piešķirts saskaņā ar šo noteikumu 01. grozījumu sēriju. |
| --- | --- |

10.5.

Neviena no pusēm, kas piemēro šos noteikumus, neatsaka valsts tipa apstiprinājumu transportlīdzeklim, kam tipa apstiprinājums piešķirts saskaņā ar šo noteikumu 01. grozījumu sēriju.

| 10.6. | Sākot no 144. mēneša pēc šo noteikumu 01. grozījumu sērijas spēkā stāšanās dienas, puses, kas piemēro šos noteikumus, var atteikt pirmo transportlīdzekļa reģistrāciju valstī (pirmā nodošana ekspluatācijā), ja tas neatbilst šo noteikumu 01. grozījumu sērijas prasībām. |
| --- | --- |

10.6.

Sākot no 144. mēneša pēc šo noteikumu 01. grozījumu sērijas spēkā stāšanās dienas, puses, kas piemēro šos noteikumus, var atteikt pirmo transportlīdzekļa reģistrāciju valstī (pirmā nodošana ekspluatācijā), ja tas neatbilst šo noteikumu 01. grozījumu sērijas prasībām.

| 10.7. | No 02. grozījumu sērijas spēkā stāšanās dienas puse, kas piemēro šos noteikumus, neatsaka piešķirt apstiprinājumu atbilstīgi šiem noteikumiem, kas grozīti ar 02. grozījumu sēriju. |
| --- | --- |

10.7.

No 02. grozījumu sērijas spēkā stāšanās dienas puse, kas piemēro šos noteikumus, neatsaka piešķirt apstiprinājumu atbilstīgi šiem noteikumiem, kas grozīti ar 02. grozījumu sēriju.

| 10.8. | Puse, kas piemēro šos noteikumus, neatsaka piešķirt valsts vai reģionālo apstiprinājumu transportlīdzeklim, kas apstiprināts atbilstoši šo noteikumu iepriekšējām grozījumu sērijām, 48 mēnešus no 02. grozījumu sērijas spēkā stāšanās dienas. |
| --- | --- |

10.8.

Puse, kas piemēro šos noteikumus, neatsaka piešķirt valsts vai reģionālo apstiprinājumu transportlīdzeklim, kas apstiprināts atbilstoši šo noteikumu iepriekšējām grozījumu sērijām, 48 mēnešus no 02. grozījumu sērijas spēkā stāšanās dienas.

| 10.9. | No 2017. gada 9. novembra puse var atteikt pirmo reģistrāciju jaunam transportlīdzeklim, kas neatbilst šo noteikumu 02. grozījumu sērijas prasībām. |
| --- | --- |

10.9.

No 2017. gada 9. novembra puse var atteikt pirmo reģistrāciju jaunam transportlīdzeklim, kas neatbilst šo noteikumu 02. grozījumu sērijas prasībām.

| 10.10. | Neatkarīgi no 10.8. un 10.9. punkta transportlīdzekļu kategoriju un klašu apstiprinājumi, kas piešķirti saskaņā ar iepriekšējām noteikumu grozījumu sērijām, kuras neskar 02. grozījumu sēriju, paliek spēkā un puses, kas piemēro šos noteikumus, turpina tos pieņemt. |
| --- | --- |

10.10.

Neatkarīgi no 10.8. un 10.9. punkta transportlīdzekļu kategoriju un klašu apstiprinājumi, kas piešķirti saskaņā ar iepriekšējām noteikumu grozījumu sērijām, kuras neskar 02. grozījumu sēriju, paliek spēkā un puses, kas piemēro šos noteikumus, turpina tos pieņemt.

| 10.11. | Puse, kas piemēro šos noteikumus, neatsaka piešķirt apstiprinājuma paplašinājumu saskaņā ar iepriekšējām šo noteikumu grozījumu sērijām. |
| --- | --- |

10.11.

Puse, kas piemēro šos noteikumus, neatsaka piešķirt apstiprinājuma paplašinājumu saskaņā ar iepriekšējām šo noteikumu grozījumu sērijām.

11.   TO TEHNISKO DIENESTU NOSAUKUMS UN ADRESE, KAS ATBILDĪGI PAR APSTIPRINĀŠANAS TESTU VEIKŠANU, KĀ ARĪ ADMINISTRATĪVO STRUKTŪRVIENĪBU NOSAUKUMS UN ADRESE

Nolīguma puses, kuras piemēro šos noteikumus, paziņo Apvienoto Nāciju Organizācijas sekretariātam to tehnisko atbildīgo dienestu nosaukumu un adresi, kas atbildīgi par apstiprināšanas testu veikšanu, kā arī to administratīvo struktūrvienību nosaukumu un adresi, kuras piešķir apstiprinājumus. Citās valstīs izdotas veidlapas, ar ko apliecina apstiprinājuma piešķiršanu vai paplašinājumu, atteikumu vai atsaukumu, nosūta visu šī nolīguma pušu administratīvajām struktūrvienībām.

---

(1)  Kā noteikts Konsolidētās rezolūcijas par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3) 7. pielikumā (TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar 4. grozījumiem).

(2)  1 – Vācija, 2 – Francija, 3 – Itālija, 4 – Nīderlande, 5 – Zviedrija, 6 – Beļģija, 7 – Ungārija, 8 – Čehijas Republika, 9 – Spānija, 10 – Serbija, 11 – Apvienotā Karaliste, 12 – Austrija, 13 – Luksemburga, 14 – Šveice, 15 – (brīvs), 16 – Norvēģija, 17 – Somija, 18 – Dānija, 19 – Rumānija, 20 – Polija, 21 – Portugāle, 22 – Krievijas Federācija, 23 – Grieķija, 24 – Īrija, 25 – Horvātija, 26 – Slovēnija, 27 – Slovākija, 28 – Baltkrievija, 29 – Igaunija, 30 – (brīvs), 31 – Bosnija un Hercegovina, 32 – Latvija, 33 – (brīvs), 34 – Bulgārija, 35 – (brīvs), 36 – Lietuva, 37 – Turcija, 38 – (brīvs), 39 – Azerbaidžāna, 40 – Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika, 41 – (brīvs), 42 – Eiropas Kopiena (apstiprinājumu piešķir dalībvalstis, izmantojot attiecīgo EEK simbolu), 43 – Japāna, 44 – (brīvs), 45 – Austrālija, 46 – Ukraina, 47 – Dienvidāfrika, 48 – Jaunzēlande, 49 – Kipra, 50 – Malta, 51 – Korejas Republika, 52 – Malaizija, 53 – Taizeme, 54 un 55 – (brīvs), 56 – Melnkalne un 58 – Tunisija. Nākamos numurus piešķir pārējām valstīm tādā hronoloģiskā secībā, kādā tās ratificē nolīgumu vai pievienojas nolīgumam par vienveida tehnisko priekšrakstu pieņemšanu riteņu transportlīdzekļiem, aprīkojumam un daļām, kuras var uzstādīt un/vai izmantot riteņu transportlīdzekļos, un saskaņā ar šiem priekšrakstiem piešķiramo atbilstības novērtēšanas apstiprinājumu savstarpējās atzīšanas nosacījumiem, un Apvienoto Nāciju Organzācijas ģenerālsekretārs paziņo nolīguma pusēm tām piešķirtos numurus.

---

1. PIELIKUMS

PAZIŅOJUMS

(maksimālais izmērs: A4 (210 × 297 mm))

Image

Image

---

2. PIELIKUMS

APSTIPRINĀJUMA MARĶĒJUMA IZVIETOJUMS

(Sk. šo noteikumu 4.4. punktu)

Image

---

3. PIELIKUMS

TRANSPORTLĪDZEKĻA SMAGUMA CENTRA NOTEIKŠANA

1.   Vispārīgi principi

| 1.1. | Apgāšanās testā absorbējamā atsauces un kopējā enerģija ir tieši atkarīga no transportlīdzekļa smaguma centra novietojuma. Tādēļ tā noteikšana jāveic pēc iespējas precīzi. Norāda izmēru, leņķu un slodzes mērījumu metodi un mērījumu precizitāti, lai tehniskais dienests tās novērtētu. Nepieciešama šāda mērīšanas iekārtu precizitāte:













  — | mērījumiem, kas mazāki par 2 000 mm, |
| --- | --- | --- |

1.1.

Apgāšanās testā absorbējamā atsauces un kopējā enerģija ir tieši atkarīga no transportlīdzekļa smaguma centra novietojuma. Tādēļ tā noteikšana jāveic pēc iespējas precīzi. Norāda izmēru, leņķu un slodzes mērījumu metodi un mērījumu precizitāti, lai tehniskais dienests tās novērtētu. Nepieciešama šāda mērīšanas iekārtu precizitāte:

—

mērījumiem, kas mazāki par 2 000 mm,

precizitāte

± 1 mm

| — | mērījumiem, kas lielāki par 2 000 mm, |
| --- | --- |

—

mērījumiem, kas lielāki par 2 000 mm,

precizitāte

± 0,05 procenti

| — | leņķu mērījumiem |
| --- | --- |

—

leņķu mērījumiem

precizitāte

± 1 procents

| — | slodzes rādītāju mērījumiem |
| --- | --- |

—

slodzes rādītāju mērījumiem

precizitāte

± 0,2 procenti

Riteņu bāzi(-es) un attālumu starp katras ass riteņa(-u) balstvirsmas centriem (katras ass platums) nosaka pēc izgatavotāja rasējumiem.

| 1.2. | Kā noteikums smaguma centra noteikšanai un apgāšanās testa veikšanai ir bloķēta balstiekārta. Balstiekārtu bloķē normālā darbības pozīcijā, kuru noteicis izgatavotājs. |
| --- | --- |

1.2.

Kā noteikums smaguma centra noteikšanai un apgāšanās testa veikšanai ir bloķēta balstiekārta. Balstiekārtu bloķē normālā darbības pozīcijā, kuru noteicis izgatavotājs.

| 1.3. | Smaguma centra atrašanās vietu definē pēc trīs parametriem:






  1.3.1. | garenvirziena attālums (l1) no priekšējās ass centra līnijas, |
| --- | --- | --- |

1.3.

Smaguma centra atrašanās vietu definē pēc trīs parametriem:

1.3.1.

garenvirziena attālums (l1) no priekšējās ass centra līnijas,

| 1.3.2. | šķērseniskais attālums (t) no transportlīdzekļa vertikālās garenvirziena centra plaknes, |
| --- | --- |

1.3.2.

šķērseniskais attālums (t) no transportlīdzekļa vertikālās garenvirziena centra plaknes,

| 1.3.3. | vertikālais augstums (h0) virs horizontāla līmeniska pamata, kad transportlīdzekļa riepu spiediens atbilst noteiktajam. |
| --- | --- |

1.3.3.

vertikālais augstums (h0) virs horizontāla līmeniska pamata, kad transportlīdzekļa riepu spiediens atbilst noteiktajam.

| 1.4. | Tālāk ir aprakstīta l1, t, h0 noteikšanas metode, izmantojot spēka sensoru. Izgatavotājs tehniskajam dienestam var piedāvāt alternatīvas metodes, piemēram, izmantojot pacelšanas iekārtas un/vai slīpo plāksni, tehniskais dienests lemj, vai metode ir pieņemama no precizitātes viedokļa. |
| --- | --- |

1.4.

Tālāk ir aprakstīta l1, t, h0 noteikšanas metode, izmantojot spēka sensoru. Izgatavotājs tehniskajam dienestam var piedāvāt alternatīvas metodes, piemēram, izmantojot pacelšanas iekārtas un/vai slīpo plāksni, tehniskais dienests lemj, vai metode ir pieņemama no precizitātes viedokļa.

| 1.5. | Smaguma centra atrašanās vietu nepiekrautā transportlīdzeklī (transportlīdzekļa pašmasa Mk) nosaka ar mērījumu palīdzību. |
| --- | --- |

1.5.

Smaguma centra atrašanās vietu nepiekrautā transportlīdzeklī (transportlīdzekļa pašmasa Mk) nosaka ar mērījumu palīdzību.

| 1.6. | Transportlīdzekļa ar faktisko kopējo masu (Mt) smaguma centru var noteikt:






  1.6.1. | veicot mērījumus transportlīdzeklim tā faktiskās kopējās masas apstākļos; vai |
| --- | --- | --- |

1.6.

Transportlīdzekļa ar faktisko kopējo masu (Mt) smaguma centru var noteikt:

1.6.1.

veicot mērījumus transportlīdzeklim tā faktiskās kopējās masas apstākļos; vai

| 1.6.2. | izmantojot smaguma centra mērījumus, kas veikti transportlīdzekļa pašmasai, un izvērtējot kopējās pasažieru masas ietekmi; |
| --- | --- |

1.6.2.

izmantojot smaguma centra mērījumus, kas veikti transportlīdzekļa pašmasai, un izvērtējot kopējās pasažieru masas ietekmi;

| 1.6.3. | divstāvu transportlīdzekļa gadījumā ņem vērā sēdošu pasažieru masu gan apakšējā, gan augšējā stāvā. |
| --- | --- |

1.6.3.

divstāvu transportlīdzekļa gadījumā ņem vērā sēdošu pasažieru masu gan apakšējā, gan augšējā stāvā.

2.   Mērījumi

| 2.1. | Transportlīdzekļa smaguma centru nosaka transportlīdzekļa pašmasai vai transportlīdzekļa faktiskai kopējai masai, kā noteikts 1.5. un 1.6. punktā. Lai noteiktu smaguma centra atrašanās vietu transportlīdzeklim ar faktisko kopējo masu, individuālā pasažiera masu (reizināt ar konstanti k = 0,5) novieto un stingri piestiprina 100 mm virs un 100 mm uz priekšu no sēdekļa R punkta (kas ir noteikts Noteikumu Nr. 21 5. pielikumā). |
| --- | --- |

2.1.

Transportlīdzekļa smaguma centru nosaka transportlīdzekļa pašmasai vai transportlīdzekļa faktiskai kopējai masai, kā noteikts 1.5. un 1.6. punktā. Lai noteiktu smaguma centra atrašanās vietu transportlīdzeklim ar faktisko kopējo masu, individuālā pasažiera masu (reizināt ar konstanti k = 0,5) novieto un stingri piestiprina 100 mm virs un 100 mm uz priekšu no sēdekļa R punkta (kas ir noteikts Noteikumu Nr. 21 5. pielikumā).

| 2.2. | Smaguma centra garenvirziena (l1) un šķērseniskās (t) koordinātas nosaka uz kopējas horizontālas virsmas (sk. A3.1. attēlu), kur katrs transportlīdzekļa ritenis vai dubultritenis ir novietots uz atsevišķa spēka sensora. Visi vadāmie riteņi ir nostādīti taisnā pozīcijā. |
| --- | --- |

2.2.

Smaguma centra garenvirziena (l1) un šķērseniskās (t) koordinātas nosaka uz kopējas horizontālas virsmas (sk. A3.1. attēlu), kur katrs transportlīdzekļa ritenis vai dubultritenis ir novietots uz atsevišķa spēka sensora. Visi vadāmie riteņi ir nostādīti taisnā pozīcijā.

| 2.3. | Atsevišķo spēka sensoru rādītājus atzīmē vienlaicīgi, un tos izmanto transportlīdzekļa kopējās masas un smaguma centra atrašanās vietas aprēķinā. |
| --- | --- |

2.3.

Atsevišķo spēka sensoru rādītājus atzīmē vienlaicīgi, un tos izmanto transportlīdzekļa kopējās masas un smaguma centra atrašanās vietas aprēķinā.

| 2.4. | Smaguma centra garenvirziena atrašanās vietu attiecībā uz priekšējo riteņu kontaktu punktu (sk. A3.1. attēlu) aprēķina



  kur:







  P1 | = | reakcijas slodze uz spēka sensoru zem pirmās ass kreisās puses riteņa, |
| --- | --- | --- | --- |
| P2 | = | reakcijas slodze uz spēka sensoru zem pirmās ass labās puses riteņa, |
| P3 | = | reakcijas slodze uz spēka sensoru zem otrās ass kreisās puses riteņa(-iem), |
| P4 | = | reakcijas slodze uz spēka sensoru zem otrās ass labās puses riteņa(-iem), |
| P5 | = | reakcijas slodze uz spēka sensoru zem trešās ass kreisās puses riteņa(-iem), |
| P6 | = | reakcijas slodze uz spēka sensoru zem trešās ass labās puses riteņa(-iem), |
| Ptotal | = | (P1 + P2 + P3 + P4 + P5 + P6) | = | Mk transportlīdzekļa pašmasa; vai |
| | = | Mt transportlīdzekļa kopējā faktiskā masa, vajadzības gadījumā, |

2.4.

Smaguma centra garenvirziena atrašanās vietu attiecībā uz priekšējo riteņu kontaktu punktu (sk. A3.1. attēlu) aprēķina

Formula

kur:

P1

=

reakcijas slodze uz spēka sensoru zem pirmās ass kreisās puses riteņa,

P2

=

reakcijas slodze uz spēka sensoru zem pirmās ass labās puses riteņa,

P3

=

reakcijas slodze uz spēka sensoru zem otrās ass kreisās puses riteņa(-iem),

P4

=

reakcijas slodze uz spēka sensoru zem otrās ass labās puses riteņa(-iem),

P5

=

reakcijas slodze uz spēka sensoru zem trešās ass kreisās puses riteņa(-iem),

P6

=

reakcijas slodze uz spēka sensoru zem trešās ass labās puses riteņa(-iem),

Ptotal

=

(P1 + P2 + P3 + P4 + P5 + P6)

=

Mk transportlīdzekļa pašmasa; vai

=

Mt transportlīdzekļa kopējā faktiskā masa, vajadzības gadījumā,

L1

=

attālums no pirmās ass riteņa centra līdz otrās ass riteņa centram,

L2

=

attālums no pirmās ass riteņa centra līdz trešās ass riteņa centram, ja uzstādīts.

A3.1.   attēls

Garenvirziena smaguma centrs

Image

| 2.5. | Transportlīdzekļa smaguma centra šķērsenisko (t) atrašanās vietu attiecībā pret tā vertikālo garenvirziena centra plakni (sk. A3.2. attēlu) aprēķina



  kur:







  T1 | = | attālums starp riteņa(-u) balstvirsmu centriem abos pirmās ass galos, |
| --- | --- | --- | --- |
| T2 | = | attālums starp riteņa(-u) balstvirsmu centriem abos otrās ass galos, |
| T3 | = | attālums starp riteņa(-u) balstvirsmu centriem abos trešās ass galos. |

2.5.

Transportlīdzekļa smaguma centra šķērsenisko (t) atrašanās vietu attiecībā pret tā vertikālo garenvirziena centra plakni (sk. A3.2. attēlu) aprēķina

Formula

kur:

T1

=

attālums starp riteņa(-u) balstvirsmu centriem abos pirmās ass galos,

T2

=

attālums starp riteņa(-u) balstvirsmu centriem abos otrās ass galos,

T3

=

attālums starp riteņa(-u) balstvirsmu centriem abos trešās ass galos.

Šajā vienādojumā pieņem, ka caur T1, T2, T3 centru punktiem var novilkt taisnu līniju. Ja tas tā nav, tad jāizmanto specializēts vienādojums.

Ja (t) vērtība ir negatīva, tad transportlīdzekļa smaguma centrs atrodas pa labi no transportlīdzekļa centra līnijas.

A3.   attēls

Smaguma centrs šķērsvirzienā

Image

| 2.6. | Smaguma centra augstumu (h0) nosaka, transportlīdzekli sasverot garenvirzienā un divu asu riteņiem izmantojot atsevišķus spēka sensorus. |
| --- | --- |

2.6.

Smaguma centra augstumu (h0) nosaka, transportlīdzekli sasverot garenvirzienā un divu asu riteņiem izmantojot atsevišķus spēka sensorus.

| 2.6.1. | Divus spēka sensorus nostāda uz kopējas horizontālas plaknes, lai uz tiem novietotu priekšējos riteņus. Horizontālā plakne ir pietiekami augstu virs apkārtējām virsmām, lai transportlīdzekli var sasvērt uz priekšu noteiktajā leņķī (sk. 2.6.2. punktu), priekšgalam neskarot virsmu. |
| --- | --- |

2.6.1.

Divus spēka sensorus nostāda uz kopējas horizontālas plaknes, lai uz tiem novietotu priekšējos riteņus. Horizontālā plakne ir pietiekami augstu virs apkārtējām virsmām, lai transportlīdzekli var sasvērt uz priekšu noteiktajā leņķī (sk. 2.6.2. punktu), priekšgalam neskarot virsmu.

| 2.6.2. | Otro spēka sensoru pāri uzstāda uz kopējās horizontālās plaknes virs balsta konstrukcijas, lai uz tiem varētu novietot transportlīdzekļa otrās ass riteņus. Balsta konstrukcijas ir pietiekami augstas, lai transportlīdzeklim radītu būtisku slīpuma leņķi α (> 20°). Jo lielāks ir šis leņķis, jo aprēķini būs precīzāki (sk. A3.3. attēlu). Transportlīdzekli no jauna novieto uz četriem spēka sensoriem, priekšējie riteņi ir saķīlēti, lai novērstu transportlīdzekļa ripošanu uz priekšu. Visus vadāmos riteņus nostāda taisnā vadības pozīcijā. |
| --- | --- |

2.6.2.

Otro spēka sensoru pāri uzstāda uz kopējās horizontālās plaknes virs balsta konstrukcijas, lai uz tiem varētu novietot transportlīdzekļa otrās ass riteņus. Balsta konstrukcijas ir pietiekami augstas, lai transportlīdzeklim radītu būtisku slīpuma leņķi α (> 20°). Jo lielāks ir šis leņķis, jo aprēķini būs precīzāki (sk. A3.3. attēlu). Transportlīdzekli no jauna novieto uz četriem spēka sensoriem, priekšējie riteņi ir saķīlēti, lai novērstu transportlīdzekļa ripošanu uz priekšu. Visus vadāmos riteņus nostāda taisnā vadības pozīcijā.

| 2.6.3. | Atsevišķo spēka sensoru rādītājus atzīmē vienlaicīgi, un tos izmanto, lai pārbaudītu transportlīdzekļa kopējo masu un smaguma centra atrašanās vietu. |
| --- | --- |

2.6.3.

Atsevišķo spēka sensoru rādītājus atzīmē vienlaicīgi, un tos izmanto, lai pārbaudītu transportlīdzekļa kopējo masu un smaguma centra atrašanās vietu.

| 2.6.4. | Sasvēršanās testa slīpumu aprēķina ar šādu vienādojumu (sk. A3.3. attēlu)



  kur:







  H | = | augstuma starpība starp pirmās un otrās ass riteņu balstvirsmu, |
| --- | --- | --- | --- |
| L1 | = | attālums no pirmās un otrās ass riteņu centra. |

2.6.4.

Sasvēršanās testa slīpumu aprēķina ar šādu vienādojumu (sk. A3.3. attēlu)

Formula

kur:

H

=

augstuma starpība starp pirmās un otrās ass riteņu balstvirsmu,

L1

=

attālums no pirmās un otrās ass riteņu centra.

| 2.6.5. | Transportlīdzekļa pašmasu pārbauda šādi:
  Ftotal = F1 + F2 + F3 + F4 ≡ Ptotal ≡ Mk

  kur:







  F1 | = | reakcijas slodze uz spēka sensoru zem pirmās ass kreisās puses riteņa, |
| --- | --- | --- | --- |
| F2 | = | reakcijas slodze uz spēka sensoru zem pirmās ass labās puses riteņa, |
| F3 | = | reakcijas slodze uz spēka sensoru zem otrās ass kreisās puses riteņa, |
| F4 | = | reakcijas slodze uz spēka sensoru zem otrās ass labās puses riteņa. |

2.6.5.

Transportlīdzekļa pašmasu pārbauda šādi:

Ftotal = F1 + F2 + F3 + F4 ≡ Ptotal ≡ Mk

kur:

F1

=

reakcijas slodze uz spēka sensoru zem pirmās ass kreisās puses riteņa,

F2

=

reakcijas slodze uz spēka sensoru zem pirmās ass labās puses riteņa,

F3

=

reakcijas slodze uz spēka sensoru zem otrās ass kreisās puses riteņa,

F4

=

reakcijas slodze uz spēka sensoru zem otrās ass labās puses riteņa.

Ja šis vienādojums nav pareizs, mērījumus atkārto un/vai izgatavotājam prasa tehniskajā aprakstā izmainīt transportlīdzekļa pašmasas lielumu.

| 2.6.6. | Transportlīdzekļa smaguma centra augstumu (ho) aprēķina ar



  kur:







  r | = | riteņa centra (uz pirmās ass) augstums virs spēka sensora augšējās virsmas. |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.6.

Transportlīdzekļa smaguma centra augstumu (ho) aprēķina ar

Formula

kur:

r

=

riteņa centra (uz pirmās ass) augstums virs spēka sensora augšējās virsmas.

| 2.6.7. | Ja testē posmaina transportlīdzekļa atsevišķas sekcijas, smaguma centra atrašanās vietu nosaka katrai sekcijai atsevišķi.

  A3.3.   attēls


  Smaguma centra augstuma noteikšana |
| --- | --- |

2.6.7.

Ja testē posmaina transportlīdzekļa atsevišķas sekcijas, smaguma centra atrašanās vietu nosaka katrai sekcijai atsevišķi.

A3.3.   attēls

Smaguma centra augstuma noteikšana

Image

---

4. PIELIKUMS

INFORMĀCIJA PAR NESOŠĀS VIRSBŪVES KONSTRUKCIJAS APRAKSTU

1.   Vispārīgi principi

| 1.1. | Izgatavotājs nepārprotami definē virsbūves nesošo virsbūvi (sk., piemēram, A4.1. attēlu) un nosaka:






  1.1.1. | kuras sekcijas veicina nesošās virsbūves stiprību un enerģijas absorbciju; |
| --- | --- | --- |

1.1.

Izgatavotājs nepārprotami definē virsbūves nesošo virsbūvi (sk., piemēram, A4.1. attēlu) un nosaka:

1.1.1.

kuras sekcijas veicina nesošās virsbūves stiprību un enerģijas absorbciju;

| 1.1.2. | kuri sekciju savienotājelementi palielina nesošās virsbūves griezes izturību; |
| --- | --- |

1.1.2.

kuri sekciju savienotājelementi palielina nesošās virsbūves griezes izturību;

| 1.1.3. | masas sadali starp minētajām sekcijām; |
| --- | --- |

1.1.3.

masas sadali starp minētajām sekcijām;

| 1.1.4. | kuri nesošās virsbūves elementi tiek uzskatīti par nekustīgiem. |
| --- | --- |

1.1.4.

kuri nesošās virsbūves elementi tiek uzskatīti par nekustīgiem.

A4.1   attēls

Nesošās virsbūves atvasināšana no virsbūves

Image

| 1.2. | Izgatavotājs par nesošās virsbūves elementiem sniedz šādu informāciju:






  1.2.1. | rasējumi, kuros norādīti visi būtiskie ģeometriski mērījumi, kas vajadzīgi elementu ražošanai un elementa jebkuru pārmaiņu vai izmaiņu novērtēšanai; |
| --- | --- | --- |

1.2.

Izgatavotājs par nesošās virsbūves elementiem sniedz šādu informāciju:

1.2.1.

rasējumi, kuros norādīti visi būtiskie ģeometriski mērījumi, kas vajadzīgi elementu ražošanai un elementa jebkuru pārmaiņu vai izmaiņu novērtēšanai;

| 1.2.2. | elementa materiāls, norādot valsts vai starptautiskā standarta nosaukumu; |
| --- | --- |

1.2.2.

elementa materiāls, norādot valsts vai starptautiskā standarta nosaukumu;

| 1.2.3. | konstrukcijas elementu savienojumu tehnoloģija (kniedēti, saskrūvēti, līmēti, metināti savienojumi, metināšanas veids utt.). |
| --- | --- |

1.2.3.

konstrukcijas elementu savienojumu tehnoloģija (kniedēti, saskrūvēti, līmēti, metināti savienojumi, metināšanas veids utt.).

| 1.3. | Katrai nesošajai virsbūvei ir vismaz divas sekcijas: viena pirms smaguma centra un otra aiz smaguma centra. |
| --- | --- |

1.3.

Katrai nesošajai virsbūvei ir vismaz divas sekcijas: viena pirms smaguma centra un otra aiz smaguma centra.

| 1.4. | Informācija par virsbūves elementiem, kas nepieder pie nesošās virsbūves, netiek prasīta. |
| --- | --- |

1.4.

Informācija par virsbūves elementiem, kas nepieder pie nesošās virsbūves, netiek prasīta.

2.   Sekcijas

| 2.1. | Sekcija ir definēta kā nesošās virsbūves konstrukcijas sekcija, kas veido noslēgtu sistēmu starp divām plaknēm, kuras ir perpendikulāras transportlīdzekļa vertikālajai garenvirziena centra plaknei (VGCP). Sekcijā ir viens loga (vai durvju) statnis katrā transportlīdzekļa pusē, kā arī sānu sienas elementi, jumta konstrukcijas daļa un grīdas un zemgrīdas konstrukcijas daļa. Katras sekcijas centra šķērsplakne (CP) ir perpendikulāra transportlīdzekļa VGCP un šķērso logu statņu centra punktus (Cp) (sk. A4.2. attēlu). |
| --- | --- |

2.1.

Sekcija ir definēta kā nesošās virsbūves konstrukcijas sekcija, kas veido noslēgtu sistēmu starp divām plaknēm, kuras ir perpendikulāras transportlīdzekļa vertikālajai garenvirziena centra plaknei (VGCP). Sekcijā ir viens loga (vai durvju) statnis katrā transportlīdzekļa pusē, kā arī sānu sienas elementi, jumta konstrukcijas daļa un grīdas un zemgrīdas konstrukcijas daļa. Katras sekcijas centra šķērsplakne (CP) ir perpendikulāra transportlīdzekļa VGCP un šķērso logu statņu centra punktus (Cp) (sk. A4.2. attēlu).

| 2.2. | Cp definē kā punktu, kas atrodas loga augstuma vidū un statņa platuma vidū. Ja sekcijas kreisās un labās puses statņu Cp punkts nav vienā šķērsplaknē, sekcijas CP atrodas divu Cp šķērsplakņu viduspunktā. |
| --- | --- |

2.2.

Cp definē kā punktu, kas atrodas loga augstuma vidū un statņa platuma vidū. Ja sekcijas kreisās un labās puses statņu Cp punkts nav vienā šķērsplaknē, sekcijas CP atrodas divu Cp šķērsplakņu viduspunktā.

| 2.3. | Sekcijas garumu mēra transportlīdzekļa garenass virzienā, un to nosaka ar attālumu starp divām plaknēm, kas ir perpendikulāras transportlīdzekļa VGCP. Ir divas robežas, kas nosaka sekcijas garumu: logu (durvju) novietojums un logu (durvju) statņu forma un konstrukcija. |
| --- | --- |

2.3.

Sekcijas garumu mēra transportlīdzekļa garenass virzienā, un to nosaka ar attālumu starp divām plaknēm, kas ir perpendikulāras transportlīdzekļa VGCP. Ir divas robežas, kas nosaka sekcijas garumu: logu (durvju) novietojums un logu (durvju) statņu forma un konstrukcija.

A4.2.   attēls

Sekciju garuma noteikšana

Image

| 2.3.1. | Sekcijas maksimālo garumu nosaka ar garumu starp diviem blakus esošiem logu (durvju) rāmjiem



  kur:







  a | = | loga (durvju) rāmja garums aiz “j” statņa un |
| --- | --- | --- | --- |
| b | = | loga (durvju) rāmja garums pirms “j” statņa. |

2.3.1.

Sekcijas maksimālo garumu nosaka ar garumu starp diviem blakus esošiem logu (durvju) rāmjiem

Formula

kur:

a

=

loga (durvju) rāmja garums aiz “j” statņa un

b

=

loga (durvju) rāmja garums pirms “j” statņa.

Ja sekcijas pretējo pušu statņi nav vienā šķērsplaknē vai logu rāmju garums katrā transportlīdzekļa pusē ir atšķirīgs (sk. A4.3. attēlu), sekcijas kopējo garumu Wj nosaka

Formula

kur:

| amin | = | mazākā alabā puse vai akreisā puse vērtība, |
| --- | --- | --- |
| bmin | = | mazākā blabā puse vai bkreisā puse vērtība, |
| L | = | ir gareniskā novirze starp transportlīdzekļa labās un kreisās puses statņu centra līnijām. |

amin

=

mazākā alabā puse vai akreisā puse vērtība,

bmin

=

mazākā blabā puse vai bkreisā puse vērtība,

L

=

ir gareniskā novirze starp transportlīdzekļa labās un kreisās puses statņu centra līnijām.

A4.3.   attēls

Garuma noteikšana, kad statņi sekcijas abās pusēs nav vienā šķērsplaknē

Image

| 2.3.2. | Minimālais sekcijas garums ietver visu loga statni (ieskaitot tā slīpumu, stūra rādiusu utt.). Ja slīpums un stūra rādiuss pārsniedz blakus esošā loga garuma pusi, tad sekcijā iekļauj arī nākamo statni. |
| --- | --- |

2.3.2.

Minimālais sekcijas garums ietver visu loga statni (ieskaitot tā slīpumu, stūra rādiusu utt.). Ja slīpums un stūra rādiuss pārsniedz blakus esošā loga garuma pusi, tad sekcijā iekļauj arī nākamo statni.

| 2.4. | Attālumu starp divām sekcijām definē kā attālumu starp to CP. |
| --- | --- |

2.4.

Attālumu starp divām sekcijām definē kā attālumu starp to CP.

| 2.5. | Sekcijas attālumu no transportlīdzekļa smaguma centra definē kā perpendikulāru attālumu no tās CP līdz transportlīdzekļa smaguma centram. |
| --- | --- |

2.5.

Sekcijas attālumu no transportlīdzekļa smaguma centra definē kā perpendikulāru attālumu no tās CP līdz transportlīdzekļa smaguma centram.

3.   Sekciju savienojošās konstrukcijas

| 3.1. | Nesošajā virsbūvē skaidri definē tās konstrukcijas, kuras savieno sekcijas. Šie konstrukcijas elementi iedalāmi divās atsevišķās kategorijās:






  3.1.1. | savienojošās konstrukcijas, kuras ir nesošās virsbūves daļa. Šos elementus nosaka izgatavotājs, iesniedzot projektu. Tie ir:






  3.1.1.1. | sānu sienu konstrukcija, jumta konstrukcija, grīdas konstrukcija, kas savieno vairākas sekcijas; |
| --- | --- | --- | --- |

3.1.

Nesošajā virsbūvē skaidri definē tās konstrukcijas, kuras savieno sekcijas. Šie konstrukcijas elementi iedalāmi divās atsevišķās kategorijās:

3.1.1.

savienojošās konstrukcijas, kuras ir nesošās virsbūves daļa. Šos elementus nosaka izgatavotājs, iesniedzot projektu. Tie ir:

3.1.1.1.

sānu sienu konstrukcija, jumta konstrukcija, grīdas konstrukcija, kas savieno vairākas sekcijas;

| 3.1.1.2. | konstrukcijas elementi, kuri stiprina vienu vai vairākas sekcijas (piemēram, kastes zem sēdekļiem, riteņa arkas, sēdekļu konstrukcijas, kuras savieno sānu sienu ar grīdu, virtuves, garderobes un tualetes konstrukcijas); |
| --- | --- |

3.1.1.2.

konstrukcijas elementi, kuri stiprina vienu vai vairākas sekcijas (piemēram, kastes zem sēdekļiem, riteņa arkas, sēdekļu konstrukcijas, kuras savieno sānu sienu ar grīdu, virtuves, garderobes un tualetes konstrukcijas);

| 3.1.2. | papildu elementi, kuri neveicina transportlīdzekļa konstrukcijas stiprību, taču var iekļūt drošības telpā, piemēram, ventilācijas kanāli, rokas bagāžas kastes, apsildes kanāli. |
| --- | --- |

3.1.2.

papildu elementi, kuri neveicina transportlīdzekļa konstrukcijas stiprību, taču var iekļūt drošības telpā, piemēram, ventilācijas kanāli, rokas bagāžas kastes, apsildes kanāli.

4.   Masas sadalījums

| 4.1. | Izgatavotājs nepārprotami definē katrai nesošās virsbūves sekcijai paredzēto masas daļu. Šī masas sadale izsaka katras sekcijas enerģijas absorbcijas spēju un kravnesību. Nosakot masas sadali, izpilda šādas prasības:






  4.1.1. | katrai sekcijai paredzētā masas summa ir saistīta ar pabeigta transportlīdzekļa masu M

  kur:







  mj | = | “j” sekcijai paredzētā masa, |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| n | = | nesošās virsbūves sekciju skaits, |
| M | = | Mk, transportlīdzekļa pašmasa vai |
| | = | Mt, transportlīdzekļa kopējā faktiskā masa, vajadzības gadījumā; |

4.1.

Izgatavotājs nepārprotami definē katrai nesošās virsbūves sekcijai paredzēto masas daļu. Šī masas sadale izsaka katras sekcijas enerģijas absorbcijas spēju un kravnesību. Nosakot masas sadali, izpilda šādas prasības:

4.1.1.

katrai sekcijai paredzētā masas summa ir saistīta ar pabeigta transportlīdzekļa masu M

kur:

mj

=

“j” sekcijai paredzētā masa,

n

=

nesošās virsbūves sekciju skaits,

M

=

Mk, transportlīdzekļa pašmasa vai

=

Mt, transportlīdzekļa kopējā faktiskā masa, vajadzības gadījumā;

| 4.1.2. | sadalītās masas smaguma centrs atrodas tajā pašā pozīcijā kā transportlīdzekļa smaguma centrs

  kur:







  lj | = | attālums no “j” sekcijas līdz transportlīdzekļa smaguma centram (sk. 2.3. punktu).
  lj ir pozitīvs, ja sekcija ir pirms smaguma centra, un negatīvs, ja tā atrodas aiz smaguma centra. |
| --- | --- | --- | --- |

4.1.2.

sadalītās masas smaguma centrs atrodas tajā pašā pozīcijā kā transportlīdzekļa smaguma centrs

kur:

lj

=

attālums no “j” sekcijas līdz transportlīdzekļa smaguma centram (sk. 2.3. punktu).

lj ir pozitīvs, ja sekcija ir pirms smaguma centra, un negatīvs, ja tā atrodas aiz smaguma centra.

| 4.2. | Katras nesošās virsbūves sekcijas masu “mj” izgatavotājs nosaka šādi:






  4.2.1. | “J” sekcijas masas sastāvdaļām jābūt saistītām ar tās masu “mj”

  kur:







  mjk | = | sekcijas katras sastāvdaļas masa, |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| s | = | individuālo masu skaits sekcijā; |

4.2.

Katras nesošās virsbūves sekcijas masu “mj” izgatavotājs nosaka šādi:

4.2.1.

“J” sekcijas masas sastāvdaļām jābūt saistītām ar tās masu “mj”

kur:

mjk

=

sekcijas katras sastāvdaļas masa,

s

=

individuālo masu skaits sekcijā;

| 4.2.2. | sekcijas sastāvdaļu masu smaguma centrs ir tādā pašā šķērseniskā pozīcijā kā sekcijas smaguma centrs (sk. A4.4. attēlu)

  kur:







  yk | = | sekcijas “k” masas sastāvdaļas attālums no Z ass (sk. A4.4. attēlu),
  yk vienā ass pusē ir pozitīvs skaitlis un negatīvs skaitlis otrā pusē, |
| --- | --- | --- | --- |
| zk | = | sekcijas “k” masas sastāvdaļas attālums no Y ass,
  zk vienā ass pusē ir pozitīvs skaitlis un negatīvs skaitlis otrā pusē. |

4.2.2.

sekcijas sastāvdaļu masu smaguma centrs ir tādā pašā šķērseniskā pozīcijā kā sekcijas smaguma centrs (sk. A4.4. attēlu)

kur:

yk

=

sekcijas “k” masas sastāvdaļas attālums no Z ass (sk. A4.4. attēlu),

yk vienā ass pusē ir pozitīvs skaitlis un negatīvs skaitlis otrā pusē,

zk

=

sekcijas “k” masas sastāvdaļas attālums no Y ass,

zk vienā ass pusē ir pozitīvs skaitlis un negatīvs skaitlis otrā pusē.

| 4.3. | Gadījumā, kad transportlīdzekļa specifikācijā ir norādīts aprīkojums ar pasažieru drošības jostām, paredzēto sekcijas pasažieru masu pievieno tai nesošās virsbūves daļai, kurai ir paredzēts absorbēt sēdekļa un pasažiera slodzi. |
| --- | --- |

4.3.

Gadījumā, kad transportlīdzekļa specifikācijā ir norādīts aprīkojums ar pasažieru drošības jostām, paredzēto sekcijas pasažieru masu pievieno tai nesošās virsbūves daļai, kurai ir paredzēts absorbēt sēdekļa un pasažiera slodzi.

A4.4.   attēls

Masas sadalījums sekcijas šķērsgriezumā

Image

---

5. PIELIKUMS

APGĀŠANĀS TESTS KĀ GALVENĀ APSTIPRINĀŠANAS METODE

1.   Sasvēršanas stends

| 1.1. | Sasvēršanas platforma ir pietiekami stingra un rotācija pietiekami kontrolēta, lai nodrošinātu transportlīdzekļa asu vienlaicīgu pacelšanu, platformas sasvēršanas leņķiem, kurus mēra zem asīm, neatšķiroties par vairāk nekā 1°. |
| --- | --- |

1.1.

Sasvēršanas platforma ir pietiekami stingra un rotācija pietiekami kontrolēta, lai nodrošinātu transportlīdzekļa asu vienlaicīgu pacelšanu, platformas sasvēršanas leņķiem, kurus mēra zem asīm, neatšķiroties par vairāk nekā 1°.

| 1.2. | Augstuma atšķirība starp grāvja zemāko horizontālo līmeni (sk. A5.1. attēlu) un sasvēršanas platformas plakni, uz kuras novietots autobuss, ir 800 ± 20 mm. |
| --- | --- |

1.2.

Augstuma atšķirība starp grāvja zemāko horizontālo līmeni (sk. A5.1. attēlu) un sasvēršanas platformas plakni, uz kuras novietots autobuss, ir 800 ± 20 mm.

| 1.3. | Sasvēršanas platformu, kas savienota ar grāvi, novieto šādi (sk. A5.1. attēlu):






  1.3.1. | tās rotācijas ass ir ne vairāk kā 100 mm no grāvja vertikālās sienas; |
| --- | --- | --- |

1.3.

Sasvēršanas platformu, kas savienota ar grāvi, novieto šādi (sk. A5.1. attēlu):

1.3.1.

tās rotācijas ass ir ne vairāk kā 100 mm no grāvja vertikālās sienas;

| 1.3.2. | rotācijas ass ir ne vairāk kā 100 mm zem horizontālās sasvēršanas platformas plaknes. |
| --- | --- |

1.3.2.

rotācijas ass ir ne vairāk kā 100 mm zem horizontālās sasvēršanas platformas plaknes.

A5.1. attēls

Sasvēršanas stenda ģeometrija

Image

| 1.4. | Riteņa balstus izmanto riteņiem, kas atrodas tuvu rotācijas asij, lai sasvēršanas laikā novērstu transportlīdzekļa slīdēšanu sānis. Riteņu balstu (sk. A5.1. attēlu) galvenās raksturīgās pazīmes ir šādas:






  1.4.1. | riteņa balsta izmērs:







  augstums | : | ne vairāk kā divas trešdaļas no attāluma starp virsmu, uz kuras transportlīdzeklis ir novietots pirms sasvēršanas, un riteņa aploci, kura ir vistuvāk virsmai, |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| platums | : | 20 mm, |
| malas rādiuss | : | 10 mm, |
| garums | : | vismaz 500 mm; |

1.4.

Riteņa balstus izmanto riteņiem, kas atrodas tuvu rotācijas asij, lai sasvēršanas laikā novērstu transportlīdzekļa slīdēšanu sānis. Riteņu balstu (sk. A5.1. attēlu) galvenās raksturīgās pazīmes ir šādas:

1.4.1.

riteņa balsta izmērs:

augstums

:

ne vairāk kā divas trešdaļas no attāluma starp virsmu, uz kuras transportlīdzeklis ir novietots pirms sasvēršanas, un riteņa aploci, kura ir vistuvāk virsmai,

platums

:

20 mm,

malas rādiuss

:

10 mm,

garums

:

vismaz 500 mm;

| 1.4.2. | riteņa balsti pie platākās ass ir novietoti uz sasvēršanas platformas tā, ka riepas mala ir ne vairāk kā 100 mm no rotācijas ass; |
| --- | --- |

1.4.2.

riteņa balsti pie platākās ass ir novietoti uz sasvēršanas platformas tā, ka riepas mala ir ne vairāk kā 100 mm no rotācijas ass;

| 1.4.3. | riteņa balstus pie citām asīm pielāgo tā, ka transportlīdzekļa vertikālā garenvirziena centra plakne (VGCP) ir paralēla rotācijas asij. |
| --- | --- |

1.4.3.

riteņa balstus pie citām asīm pielāgo tā, ka transportlīdzekļa vertikālā garenvirziena centra plakne (VGCP) ir paralēla rotācijas asij.

| 1.5. | Sasvēršanas platforma konstruēta tā, lai nodrošinātu, ka transportlīdzeklis nepārvietojas garenass virzienā. |
| --- | --- |

1.5.

Sasvēršanas platforma konstruēta tā, lai nodrošinātu, ka transportlīdzeklis nepārvietojas garenass virzienā.

| 1.6. | Grāvja trieciena zonā ir horizontāla, viendabīga, sausa un līdzena noteikta virsma. |
| --- | --- |

1.6.

Grāvja trieciena zonā ir horizontāla, viendabīga, sausa un līdzena noteikta virsma.

2.   Testa transportlīdzekļa sagatavošana

| 2.1. | Testējamajam transportlīdzeklim nav jābūt pilnībā pabeigtam, “braukšanas kārtībā”. Parasti ir pieņemamas jebkādas atkāpes no pilnībā pabeigta transportlīdzekļa, ja tas neietekmē nesošās virsbūves pamatīpašības un raksturlielumus. Testa transportlīdzeklis ir tādā kārtībā kā pilnīgi pabeigta versija šādos aspektos:






  2.1.1. | smaguma centra atrašanās vieta, transportlīdzekļa kopējā masa (transportlīdzekļa pašmasa vai transportlīdzekļa faktiskā kopējā masa, ja tas aprīkots ar pasažieru drošības jostām) un masas sadalījums un izvietojums, kā to norādījis izgatavotājs; |
| --- | --- | --- |

2.1.

Testējamajam transportlīdzeklim nav jābūt pilnībā pabeigtam, “braukšanas kārtībā”. Parasti ir pieņemamas jebkādas atkāpes no pilnībā pabeigta transportlīdzekļa, ja tas neietekmē nesošās virsbūves pamatīpašības un raksturlielumus. Testa transportlīdzeklis ir tādā kārtībā kā pilnīgi pabeigta versija šādos aspektos:

2.1.1.

smaguma centra atrašanās vieta, transportlīdzekļa kopējā masa (transportlīdzekļa pašmasa vai transportlīdzekļa faktiskā kopējā masa, ja tas aprīkots ar pasažieru drošības jostām) un masas sadalījums un izvietojums, kā to norādījis izgatavotājs;

| 2.1.2. | visi elementi, kas pēc izgatavotāja sniegtās informācijas veicina nesošās virsbūves stiprību, ir uzstādīti sākotnējā pozīcijā (sk. šo noteikumu 4. pielikumu); |
| --- | --- |

2.1.2.

visi elementi, kas pēc izgatavotāja sniegtās informācijas veicina nesošās virsbūves stiprību, ir uzstādīti sākotnējā pozīcijā (sk. šo noteikumu 4. pielikumu);

| 2.1.3. | elementus, kuri neveicina nesošās virsbūves stiprību un kuru vērtība ir pārāk liela attiecībā uz bojājumu risku (piemēram, ķēdes piedziņa, paneļa mēraparatūra, vadītāja sēdeklis, virtuves iekārta, tualetes iekārta utt.) var aizstāt ar papildu elementiem ar līdzvērtīgu masu un uzstādīšanas veidu. Šie papildu elementi nedrīkst palielināt nesošās virsbūves stiprību; |
| --- | --- |

2.1.3.

elementus, kuri neveicina nesošās virsbūves stiprību un kuru vērtība ir pārāk liela attiecībā uz bojājumu risku (piemēram, ķēdes piedziņa, paneļa mēraparatūra, vadītāja sēdeklis, virtuves iekārta, tualetes iekārta utt.) var aizstāt ar papildu elementiem ar līdzvērtīgu masu un uzstādīšanas veidu. Šie papildu elementi nedrīkst palielināt nesošās virsbūves stiprību;

| 2.1.4. | degvielu, akumulatora skābi un citus uzliesmojošus, eksplozīvus vai kodīgus materiālus var aizstāt ar citiem materiāliem, ja vien tiek izpildītas 2.1.1. punkta prasības; |
| --- | --- |

2.1.4.

degvielu, akumulatora skābi un citus uzliesmojošus, eksplozīvus vai kodīgus materiālus var aizstāt ar citiem materiāliem, ja vien tiek izpildītas 2.1.1. punkta prasības;

| 2.1.5. | gadījumā, ja aprīkojums ar pasažieru drošības jostām ir transportlīdzekļa tipa daļa, katram ar drošības jostu aprīkotam sēdeklim piestiprina svaru atbilstīgi vienai no divām metodēm, kuru izvēlas izgatavotājs.






  2.1.5.1. | Pirmā metode. Šī masa ir:






  2.1.5.1.1. | 50 procenti no individuālās pasažiera masas (Mmi) svara, kas ir 68 kg; |
| --- | --- | --- | --- |

2.1.5.

gadījumā, ja aprīkojums ar pasažieru drošības jostām ir transportlīdzekļa tipa daļa, katram ar drošības jostu aprīkotam sēdeklim piestiprina svaru atbilstīgi vienai no divām metodēm, kuru izvēlas izgatavotājs.

2.1.5.1.

Pirmā metode. Šī masa ir:

2.1.5.1.1.

50 procenti no individuālās pasažiera masas (Mmi) svara, kas ir 68 kg;

| 2.1.5.1.2. | novietota tā, lai tās smaguma centrs atrastos 100 mm virs un 100 mm priekšā sēdekļa R punktam, kā noteikts Noteikumu Nr. 21 5. pielikumā; |
| --- | --- |

2.1.5.1.2.

novietota tā, lai tās smaguma centrs atrastos 100 mm virs un 100 mm priekšā sēdekļa R punktam, kā noteikts Noteikumu Nr. 21 5. pielikumā;

| 2.1.5.1.3. | stingri un droši nostiprināta, lai testa laikā tā neizkustētos. |
| --- | --- |

2.1.5.1.3.

stingri un droši nostiprināta, lai testa laikā tā neizkustētos.

| 2.1.5.2. | Otrā metode. Šī masa ir:






  2.1.5.2.1. | manekens, kura masa ir 68 kg un kurš piesprādzēts ar divu punktu drošības jostu. Manekenam jābūt regulējamam un novietojamam tā, lai varētu uzlikt drošības jostas; |
| --- | --- | --- |

2.1.5.2.

Otrā metode. Šī masa ir:

2.1.5.2.1.

manekens, kura masa ir 68 kg un kurš piesprādzēts ar divu punktu drošības jostu. Manekenam jābūt regulējamam un novietojamam tā, lai varētu uzlikt drošības jostas;

| 2.1.5.2.2. | novietota tā, lai smaguma centrs un attālumi atbilstu A5.2. attēlam; |
| --- | --- |

2.1.5.2.2.

novietota tā, lai smaguma centrs un attālumi atbilstu A5.2. attēlam;

| 2.1.5.2.3. | stingri un droši nostiprināta, lai testa laikā tā neizkustētos. |
| --- | --- |

2.1.5.2.3.

stingri un droši nostiprināta, lai testa laikā tā neizkustētos.

A5.2. attēls

Manekena izmēri

Image

| 2.2. | Testa transportlīdzekli sagatavo šādi:






  2.2.1. | gaisa spiediens riepās atbilst transportlīdzekļa izgatavotāja noteiktajam spiedienam; |
| --- | --- | --- |

2.2.

Testa transportlīdzekli sagatavo šādi:

2.2.1.

gaisa spiediens riepās atbilst transportlīdzekļa izgatavotāja noteiktajam spiedienam;

| 2.2.2. | transportlīdzekļa balstiekārtas sistēma ir bloķēta, t. i., transportlīdzekļa asis, atsperes un balstiekārtas elementi ir piestiprināti attiecībā uz virsbūvi. Grīdas augstums virs horizontālās sasvēršanas platformas atbilst izgatavotāja transportlīdzekļa specifikācijai, atkarībā no tā, vai tā masa ir transportlīdzekļa pašmasa vai transportlīdzekļa kopējā masa; |
| --- | --- |

2.2.2.

transportlīdzekļa balstiekārtas sistēma ir bloķēta, t. i., transportlīdzekļa asis, atsperes un balstiekārtas elementi ir piestiprināti attiecībā uz virsbūvi. Grīdas augstums virs horizontālās sasvēršanas platformas atbilst izgatavotāja transportlīdzekļa specifikācijai, atkarībā no tā, vai tā masa ir transportlīdzekļa pašmasa vai transportlīdzekļa kopējā masa;

| 2.2.3. | visas transportlīdzekļa durvis un atveramie logi ir aizvērti, bet ne aizslēgti. |
| --- | --- |

2.2.3.

visas transportlīdzekļa durvis un atveramie logi ir aizvērti, bet ne aizslēgti.

| 2.3. | Posmainā transportlīdzekļa posmus var pārbaudīt atsevišķi vai kopā. |
| --- | --- |

2.3.

Posmainā transportlīdzekļa posmus var pārbaudīt atsevišķi vai kopā.

| 2.3.1. | Pārbaudot posmainas sekcijas kā kombināciju, transportlīdzekļa sekcijas sastiprina tādējādi, ka:






  2.3.1.1. | apgāšanās testa laikā starp tām nav relatīvas kustības; |
| --- | --- | --- |

2.3.1.

Pārbaudot posmainas sekcijas kā kombināciju, transportlīdzekļa sekcijas sastiprina tādējādi, ka:

2.3.1.1.

apgāšanās testa laikā starp tām nav relatīvas kustības;

| 2.3.1.2. | nav būtisku izmaiņu masas sadalē un smaguma centra atrašanās vietā; |
| --- | --- |

2.3.1.2.

nav būtisku izmaiņu masas sadalē un smaguma centra atrašanās vietā;

| 2.3.1.3. | nav būtisku izmaiņu nesošās virsbūves stiprībā un deformācijas spējā. |
| --- | --- |

2.3.1.3.

nav būtisku izmaiņu nesošās virsbūves stiprībā un deformācijas spējā.

| 2.3.2. | Pārbaudot posmainas sekcijas atsevišķi, vienas ass sekcijas piestiprina mākslīgam balstam, kas tās kustības laikā no horizontāla stāvokļa līdz apgāšanās punktam notur noteiktā pozīcijā attiecībā pret sasvēršanas platformu. Balsts atbilst šādām prasībām:






  2.3.2.1. | to konstrukcijai piestiprina tā, ka tas nesošajai virsbūvei nerada ne papildu nostiprinājumu, ne papildu slodzi; |
| --- | --- | --- |

2.3.2.

Pārbaudot posmainas sekcijas atsevišķi, vienas ass sekcijas piestiprina mākslīgam balstam, kas tās kustības laikā no horizontāla stāvokļa līdz apgāšanās punktam notur noteiktā pozīcijā attiecībā pret sasvēršanas platformu. Balsts atbilst šādām prasībām:

2.3.2.1.

to konstrukcijai piestiprina tā, ka tas nesošajai virsbūvei nerada ne papildu nostiprinājumu, ne papildu slodzi;

| 2.3.2.2. | tas projektēts tā, ka tajā nerodas deformācijas, kuras varētu izmainīt transportlīdzekļa apgāšanās virzienu; |
| --- | --- |

2.3.2.2.

tas projektēts tā, ka tajā nerodas deformācijas, kuras varētu izmainīt transportlīdzekļa apgāšanās virzienu;

| 2.3.2.3. | tā masa ir vienāda ar to elementu, šarnīrsavienojumu daļu masu, kuras sākotnēji pieder pie pārbaudītās sekcijas, taču nav uz tās uzstādītas (piemēram, pagriežams galds un tā grīda, rokturi, ar gumiju noblīvēti aizsegi utt.); |
| --- | --- |

2.3.2.3.

tā masa ir vienāda ar to elementu, šarnīrsavienojumu daļu masu, kuras sākotnēji pieder pie pārbaudītās sekcijas, taču nav uz tās uzstādītas (piemēram, pagriežams galds un tā grīda, rokturi, ar gumiju noblīvēti aizsegi utt.);

| 2.3.2.4. | tā smaguma centrs atrodas tādā pašā augstumā kā kopējais to daļu smaguma centrs, kuras uzskaitītas 2.3.2.3. punktā; |
| --- | --- |

2.3.2.4.

tā smaguma centrs atrodas tādā pašā augstumā kā kopējais to daļu smaguma centrs, kuras uzskaitītas 2.3.2.3. punktā;

| 2.3.2.5. | tā rotācijas ass atrodas paralēli transportlīdzekļa daudzasu sekcijas garenasij un šķērso šīs sekcijas riepu kontakta punktus. |
| --- | --- |

2.3.2.5.

tā rotācijas ass atrodas paralēli transportlīdzekļa daudzasu sekcijas garenasij un šķērso šīs sekcijas riepu kontakta punktus.

3.   Testa procedūra, testa norise

| 3.1. | Plānojot apgāšanās testu, tā mērinstrumentus un mērījumus, jāņem vērā, ka apgāšanās tests ir ļoti ātrs, dinamisks process ar atsevišķiem posmiem. |
| --- | --- |

3.1.

Plānojot apgāšanās testu, tā mērinstrumentus un mērījumus, jāņem vērā, ka apgāšanās tests ir ļoti ātrs, dinamisks process ar atsevišķiem posmiem.

| 3.2. | Transportlīdzekli sasver sānis, to nekratot un neradot dinamiskus efektus, līdz tas sasniedz nestabilu līdzsvaru un sāk apgāšanos. Leņķiskais ātrums nedrīkst pārsniegt 5 grādus sekundē (0,087 rad/s). |
| --- | --- |

3.2.

Transportlīdzekli sasver sānis, to nekratot un neradot dinamiskus efektus, līdz tas sasniedz nestabilu līdzsvaru un sāk apgāšanos. Leņķiskais ātrums nedrīkst pārsniegt 5 grādus sekundē (0,087 rad/s).

| 3.3. | Lai noteiktu, vai ir izpildītas šo noteikumu 5.1. punkta prasības, iekšējai novērošanai izmanto ātrfotografēšanu, videofilmēšanu, deformējamus šablonus, elektrisko kontaktu sensorus vai citus piemērotus līdzekļus. To pārbauda jebkurā pasažieru salona, vadītāja un apkalpes nodalījuma vietā, kur drošības telpa varētu būt apdraudēta; precīzu novietojumus nosaka tehniskais dienests. To pārbauda divās pozīcijās, parasti pasažieru salona(-u) priekšpusē un aizmugurē. |
| --- | --- |

3.3.

Lai noteiktu, vai ir izpildītas šo noteikumu 5.1. punkta prasības, iekšējai novērošanai izmanto ātrfotografēšanu, videofilmēšanu, deformējamus šablonus, elektrisko kontaktu sensorus vai citus piemērotus līdzekļus. To pārbauda jebkurā pasažieru salona, vadītāja un apkalpes nodalījuma vietā, kur drošības telpa varētu būt apdraudēta; precīzu novietojumus nosaka tehniskais dienests. To pārbauda divās pozīcijās, parasti pasažieru salona(-u) priekšpusē un aizmugurē.

| 3.4. | Tiek ieteikta arī apgāšanās un deformācijas procesa ārēja novērošana un ierakstīšana, tas ir:






  3.4.1. | divi ātrgaitas fotoaparāti – viens transportlīdzekļa priekšpusē, otrs aizmugurē. Tiem jābūt novietotiem pietiekami tālu no transportlīdzekļa priekšējās un pakaļējās sienas, lai radītu mērāmu attēlu, ēnotās daļās izvairoties no platleņķa deformācijām, kā parādīts A5.3.a attēlā; |
| --- | --- | --- |

3.4.

Tiek ieteikta arī apgāšanās un deformācijas procesa ārēja novērošana un ierakstīšana, tas ir:

3.4.1.

divi ātrgaitas fotoaparāti – viens transportlīdzekļa priekšpusē, otrs aizmugurē. Tiem jābūt novietotiem pietiekami tālu no transportlīdzekļa priekšējās un pakaļējās sienas, lai radītu mērāmu attēlu, ēnotās daļās izvairoties no platleņķa deformācijām, kā parādīts A5.3.a attēlā;

| 3.4.2. | smaguma centra atrašanās vietu un nesošās virsbūves kontūru (sk. A5.3.b attēlu) norāda ar svītrām un līnijām, lai nodrošinātu attēlu pareizus mērījumus. |
| --- | --- |

3.4.2.

smaguma centra atrašanās vietu un nesošās virsbūves kontūru (sk. A5.3.b attēlu) norāda ar svītrām un līnijām, lai nodrošinātu attēlu pareizus mērījumus.

A5.3.a attēls

Ieteicamais ārējā fotoaparāta redzeslauks

Image

A5.3b attēls

Ieteicamais transportlīdzekļa smaguma centra un kontūras marķējums

Image

4.   Apgāšanās testa dokumentācija

| 4.1. | Izgatavotājs iesniedz testējamā transportlīdzekļa detalizētu aprakstu, kurā:






  4.1.1. | uzskaitītas visas atšķirības starp pilnībā pabeigtu transportlīdzekli braukšanas kārtībā un pārbaudīto transportlīdzekli; |
| --- | --- | --- |

4.1.

Izgatavotājs iesniedz testējamā transportlīdzekļa detalizētu aprakstu, kurā:

4.1.1.

uzskaitītas visas atšķirības starp pilnībā pabeigtu transportlīdzekli braukšanas kārtībā un pārbaudīto transportlīdzekli;

| 4.1.2. | pierāda līdzvērtīgu aizvietojumu (attiecībā uz masu, masas sadali un uzstādīšanu) katru reizi, kad konstrukcijas daļas, vienības tiek aizvietotas ar citām vienībām vai masām; |
| --- | --- |

4.1.2.

pierāda līdzvērtīgu aizvietojumu (attiecībā uz masu, masas sadali un uzstādīšanu) katru reizi, kad konstrukcijas daļas, vienības tiek aizvietotas ar citām vienībām vai masām;

| 4.1.3. | ir nepārprotami norādīta testētā transportlīdzekļa smaguma centra atrašanās vieta, kas var būt pamatota ar mērījumiem, kuri veikti uz testa transportlīdzekļa, kad tas ir gatavs testam, vai ar mērījumu kombināciju (kas veikti pilnībā pabeigtam transportlīdzekļa tipam) un aprēķiniem, pamatojoties uz masas aizstāšanu. |
| --- | --- |

4.1.3.

ir nepārprotami norādīta testētā transportlīdzekļa smaguma centra atrašanās vieta, kas var būt pamatota ar mērījumiem, kuri veikti uz testa transportlīdzekļa, kad tas ir gatavs testam, vai ar mērījumu kombināciju (kas veikti pilnībā pabeigtam transportlīdzekļa tipam) un aprēķiniem, pamatojoties uz masas aizstāšanu.

| 4.2. | Testa protokolā iekļauj visus datus (attēli, ieraksti, rasējumi, mērījumu lielumi utt.), kuri norāda:






  4.2.1. | ka tests veikts atbilstoši šim pielikumam; |
| --- | --- | --- |

4.2.

Testa protokolā iekļauj visus datus (attēli, ieraksti, rasējumi, mērījumu lielumi utt.), kuri norāda:

4.2.1.

ka tests veikts atbilstoši šim pielikumam;

| 4.2.2. | ka šo noteikumu 5.1.1. un 5.1.2. punkta prasības ir izpildītas (vai nē); |
| --- | --- |

4.2.2.

ka šo noteikumu 5.1.1. un 5.1.2. punkta prasības ir izpildītas (vai nē);

| 4.2.3. | iekšējo novērojumu atsevišķu novērtējumu; |
| --- | --- |

4.2.3.

iekšējo novērojumu atsevišķu novērtējumu;

| 4.2.4. | visus transportlīdzekļa tipa, testa transportlīdzekļa, paša testa identifikācijai vajadzīgos datus un informāciju, kā arī par testu un tā novērtējumu atbildīgo personālu. |
| --- | --- |

4.2.4.

visus transportlīdzekļa tipa, testa transportlīdzekļa, paša testa identifikācijai vajadzīgos datus un informāciju, kā arī par testu un tā novērtējumu atbildīgo personālu.

| 4.3. | Ieteicams testa protokolā dokumentēt smaguma centra augstāko un zemāko pozīciju attiecībā uz grāvja līmenisko pamatu. |
| --- | --- |

4.3.

Ieteicams testa protokolā dokumentēt smaguma centra augstāko un zemāko pozīciju attiecībā uz grāvja līmenisko pamatu.

---

6. PIELIKUMS

VIRSBŪVES DAĻU APGĀŠANĀS TESTS KĀ LĪDZVĒRTĪGA APSTIPRINĀŠANAS METODE

1.   Papildu dati un informācija

Ja izgatavotājs izvēlas šo testa metodi, tehniskajam dienestam papildus šo noteikumu 3. punktā uzskaitītajai informācijai un rasējumiem iesniedz arī šādu informāciju:

| 1.1. | pārbaudāmās virsbūves daļas rasējumi; |
| --- | --- |

1.1.

pārbaudāmās virsbūves daļas rasējumi;

| 1.2. | masas sadalījuma, kā noteikts 4. pielikuma 4. punktā, pareizības pārbaude pēc veiksmīgi veiktiem virsbūves daļas apgāšanās testiem; |
| --- | --- |

1.2.

masas sadalījuma, kā noteikts 4. pielikuma 4. punktā, pareizības pārbaude pēc veiksmīgi veiktiem virsbūves daļas apgāšanās testiem;

| 1.3. | testējamo virsbūves daļu masas mērījumi un pārbaude, ka to smaguma centru atrašanās vieta ir tāda pati kā transportlīdzekļa pašmasai, ja tas nav aprīkots ar pasažieru drošības jostām, vai transportlīdzekļa faktiskai kopējai masai, ja tas ir aprīkots ar pasažieru drošības jostām. (Mērījumu ziņojumu iesniegšana) |
| --- | --- |

1.3.

testējamo virsbūves daļu masas mērījumi un pārbaude, ka to smaguma centru atrašanās vieta ir tāda pati kā transportlīdzekļa pašmasai, ja tas nav aprīkots ar pasažieru drošības jostām, vai transportlīdzekļa faktiskai kopējai masai, ja tas ir aprīkots ar pasažieru drošības jostām. (Mērījumu ziņojumu iesniegšana)

2.   Sasvēršanas stends

Sasvēršanas stends atbilst 5. pielikuma 1. punkta prasībām.

3.   Virsbūves daļu sagatavošana

| 3.1. | Testējamo virsbūves daļu skaitu nosaka pēc šādiem noteikumiem:






  3.1.1. | visas dažādās sekcijas konfigurācijas, kuras ir nesošās virsbūves daļa, testē vismaz vienā virsbūves daļā; |
| --- | --- | --- |

3.1.

Testējamo virsbūves daļu skaitu nosaka pēc šādiem noteikumiem:

3.1.1.

visas dažādās sekcijas konfigurācijas, kuras ir nesošās virsbūves daļa, testē vismaz vienā virsbūves daļā;

| 3.1.2. | katrā virsbūves daļā ir vismaz divas sekcijas; |
| --- | --- |

3.1.2.

katrā virsbūves daļā ir vismaz divas sekcijas;

| 3.1.3. | mākslīgā virsbūves daļā (sk. šo noteikumu 2.28. punktu) vienas daļas attiecība pret jebkuru citu daļu nedrīkst pārsniegt 2; |
| --- | --- |

3.1.3.

mākslīgā virsbūves daļā (sk. šo noteikumu 2.28. punktu) vienas daļas attiecība pret jebkuru citu daļu nedrīkst pārsniegt 2;

| 3.1.4. | visa transportlīdzekļa drošības telpa ir reprezentatīvi iekļauta virsbūves daļās, tostarp jebkuras īpašas kombinācijas, kas rodas no transportlīdzekļa virsbūves konfigurācijas; |
| --- | --- |

3.1.4.

visa transportlīdzekļa drošības telpa ir reprezentatīvi iekļauta virsbūves daļās, tostarp jebkuras īpašas kombinācijas, kas rodas no transportlīdzekļa virsbūves konfigurācijas;

| 3.1.5. | virsbūves daļā ir reprezentatīvi iekļauta jumta konstrukcija, ja tajā ir kādas īpatnības, piemēram, mainīgs augstums, gaisa kondicionēšanas iekārtas, degvielas tvertnes, bagāžnieks utt. |
| --- | --- |

3.1.5.

virsbūves daļā ir reprezentatīvi iekļauta jumta konstrukcija, ja tajā ir kādas īpatnības, piemēram, mainīgs augstums, gaisa kondicionēšanas iekārtas, degvielas tvertnes, bagāžnieks utt.

| 3.2. | Virsbūves daļas sekcijām pēc konstrukcijas jābūt tieši tādām pašām, kādas tās ir nesošajā virsbūvē, attiecībā uz formu, ģeometriju, materiālu un savienojumiem. |
| --- | --- |

3.2.

Virsbūves daļas sekcijām pēc konstrukcijas jābūt tieši tādām pašām, kādas tās ir nesošajā virsbūvē, attiecībā uz formu, ģeometriju, materiālu un savienojumiem.

| 3.3. | Sekciju savienojošās konstrukcijas atbilst izgatavotāja nesošās virsbūves aprakstam (sk. 4. pielikuma 3. punktu), un ņem vērā šādus noteikumus:






  3.3.1. | gadījumā, kad oriģinālā virsbūves daļa tiek tieši ņemta no transportlīdzekļa esošā izkārtojuma, pamata un papildu savienojošās konstrukcijas (sk. 4. pielikuma 3.1. punktu) ir tādas pašas kā transportlīdzekļa nesošajā virsbūvē; |
| --- | --- | --- |

3.3.

Sekciju savienojošās konstrukcijas atbilst izgatavotāja nesošās virsbūves aprakstam (sk. 4. pielikuma 3. punktu), un ņem vērā šādus noteikumus:

3.3.1.

gadījumā, kad oriģinālā virsbūves daļa tiek tieši ņemta no transportlīdzekļa esošā izkārtojuma, pamata un papildu savienojošās konstrukcijas (sk. 4. pielikuma 3.1. punktu) ir tādas pašas kā transportlīdzekļa nesošajā virsbūvē;

| 3.3.2. | mākslīgās virsbūves daļas gadījumā savienojošās konstrukcijas ir līdzvērtīgas transportlīdzekļa nesošās virsbūves konstrukcijām izturības, stingruma un raksturlielumu ziņā; |
| --- | --- |

3.3.2.

mākslīgās virsbūves daļas gadījumā savienojošās konstrukcijas ir līdzvērtīgas transportlīdzekļa nesošās virsbūves konstrukcijām izturības, stingruma un raksturlielumu ziņā;

| 3.3.3. | virsbūves daļā uzstāda tos nekustīgos elementus, kas nepieder pie nesošās virsbūves, bet kas deformācijas laikā var skart drošības telpu; |
| --- | --- |

3.3.3.

virsbūves daļā uzstāda tos nekustīgos elementus, kas nepieder pie nesošās virsbūves, bet kas deformācijas laikā var skart drošības telpu;

| 3.3.4. | savienojošo konstrukciju masu iekļauj masas sadalē atkarībā no tās piederības atsevišķai sekcijai un sadales šajā sekcijā. |
| --- | --- |

3.3.4.

savienojošo konstrukciju masu iekļauj masas sadalē atkarībā no tās piederības atsevišķai sekcijai un sadales šajā sekcijā.

| 3.4. | Virsbūves daļas ir aprīkotas ar mākslīgiem balstiem, lai tām uz sasvēršanas platformas nodrošinātu tādu pašu smaguma centra atrašanās vietu un rotācijas asi kā pabeigtam transportlīdzeklim. Balsti atbilst šādām prasībām:






  3.4.1. | tos virsbūves daļai piestiprina tādējādi, ka tie virsbūves daļai nerada ne papildu nostiprinājumu, ne papildu slodzi; |
| --- | --- | --- |

3.4.

Virsbūves daļas ir aprīkotas ar mākslīgiem balstiem, lai tām uz sasvēršanas platformas nodrošinātu tādu pašu smaguma centra atrašanās vietu un rotācijas asi kā pabeigtam transportlīdzeklim. Balsti atbilst šādām prasībām:

3.4.1.

tos virsbūves daļai piestiprina tādējādi, ka tie virsbūves daļai nerada ne papildu nostiprinājumu, ne papildu slodzi;

| 3.4.2. | tie ir pietiekami stipri un stingri, lai nepakļautos deformācijai, kas sasvēršanas un apgāšanās procesa laikā varētu mainīt virsbūves daļas kustības virzienu; |
| --- | --- |

3.4.2.

tie ir pietiekami stipri un stingri, lai nepakļautos deformācijai, kas sasvēršanas un apgāšanās procesa laikā varētu mainīt virsbūves daļas kustības virzienu;

| 3.4.3. | to masu iekļauj masas sadalē un virsbūves daļas smaguma centra atrašanās vietā. |
| --- | --- |

3.4.3.

to masu iekļauj masas sadalē un virsbūves daļas smaguma centra atrašanās vietā.

| 3.5. | Virsbūves daļas masas sadali veic, ņemot vērā šādus apsvērumus:






  3.5.1. | pārbaudot abu vienādojumu, kas sniegti 4. pielikuma 4.2.1. un 4.2.2. punktā, pareizību, jāaplūko visa virsbūves daļa (sekcijas, savienojošās konstrukcijas, papildu konstrukcijas elementi, balsti); |
| --- | --- | --- |

3.5.

Virsbūves daļas masas sadali veic, ņemot vērā šādus apsvērumus:

3.5.1.

pārbaudot abu vienādojumu, kas sniegti 4. pielikuma 4.2.1. un 4.2.2. punktā, pareizību, jāaplūko visa virsbūves daļa (sekcijas, savienojošās konstrukcijas, papildu konstrukcijas elementi, balsti);

| 3.5.2. | jebkuru sekcijām pievienoto masu (sk. 4.2.2. punktu un 4. pielikuma 4. attēlu) novieto un virsbūves daļai piestiprina tādējādi, ka tā nerada papildu nostiprinājumu, papildu slodzi vai deformācijas ierobežojumu; |
| --- | --- |

3.5.2.

jebkuru sekcijām pievienoto masu (sk. 4.2.2. punktu un 4. pielikuma 4. attēlu) novieto un virsbūves daļai piestiprina tādējādi, ka tā nerada papildu nostiprinājumu, papildu slodzi vai deformācijas ierobežojumu;

| 3.5.3. | gadījumā, kad aprīkojums ar pasažieru drošības jostām ir transportlīdzekļa tipa daļa, jāņem vērā pasažieru masu, kā aprakstīts 4. un 5. pielikumā. |
| --- | --- |

3.5.3.

gadījumā, kad aprīkojums ar pasažieru drošības jostām ir transportlīdzekļa tipa daļa, jāņem vērā pasažieru masu, kā aprakstīts 4. un 5. pielikumā.

4.   Testa procedūra

Testa procedūra ir tāda pati kā pabeigtam transportlīdzeklim, kā aprakstīts 5. pielikuma 3. punktā.

5.   Testu novērtējums

| 5.1. | Transportlīdzekļa tipu apstiprina, ja visas virsbūves daļas iztur apgāšanās testu un ja 2. un 3. vienādojums, kas sniegts 4. pielikuma 4. punktā, ir izpildīts. |
| --- | --- |

5.1.

Transportlīdzekļa tipu apstiprina, ja visas virsbūves daļas iztur apgāšanās testu un ja 2. un 3. vienādojums, kas sniegts 4. pielikuma 4. punktā, ir izpildīts.

| 5.2. | Ja viena no virsbūves daļām testu neiztur, transportlīdzekļa tipu neapstiprina. |
| --- | --- |

5.2.

Ja viena no virsbūves daļām testu neiztur, transportlīdzekļa tipu neapstiprina.

| 5.3. | Ja virsbūves daļa iztur apgāšanās testu, tad uzskata, ka katra sekcija, kas veido virsbūves daļu, ir izturējusi apgāšanās testu, un rezultātu var izmantot turpmākajos apstiprinājuma pieprasījumos, ja vien masu attiecība turpmākajās nesošajās virsbūvēs saglabājas tāda pati. |
| --- | --- |

5.3.

Ja virsbūves daļa iztur apgāšanās testu, tad uzskata, ka katra sekcija, kas veido virsbūves daļu, ir izturējusi apgāšanās testu, un rezultātu var izmantot turpmākajos apstiprinājuma pieprasījumos, ja vien masu attiecība turpmākajās nesošajās virsbūvēs saglabājas tāda pati.

| 5.4. | Ja virsbūves daļa neiztur apgāšanās testu, uzskata, ka visas virsbūves daļas sekcijas nav izturējušas testu, pat ja drošības telpa ir skarta tikai vienā no sekcijām. |
| --- | --- |

5.4.

Ja virsbūves daļa neiztur apgāšanās testu, uzskata, ka visas virsbūves daļas sekcijas nav izturējušas testu, pat ja drošības telpa ir skarta tikai vienā no sekcijām.

6.   Virsbūves daļas apgāšanās testu dokumentācija

Testa protokolā ir visi vajadzīgie dati, lai pierādītu:

| 6.1. | pārbaudīto virsbūves daļu konstrukciju (izmēri, materiāli, masas, smaguma centra atrašanās vieta, konstrukcijas metodes); |
| --- | --- |

6.1.

pārbaudīto virsbūves daļu konstrukciju (izmēri, materiāli, masas, smaguma centra atrašanās vieta, konstrukcijas metodes);

| 6.2. | ka testi veikti atbilstoši šim pielikumam; |
| --- | --- |

6.2.

ka testi veikti atbilstoši šim pielikumam;

| 6.3. | ka šo noteikumu 5.1. punkta prasības ir izpildītas vai nē; |
| --- | --- |

6.3.

ka šo noteikumu 5.1. punkta prasības ir izpildītas vai nē;

| 6.4. | virsbūves daļu un to sekciju atsevišķs novērtējumu; |
| --- | --- |

6.4.

virsbūves daļu un to sekciju atsevišķs novērtējumu;

| 6.5. | transportlīdzekļa tipa, tā nesošās virsbūves, testēto virsbūves daļu identifikāciju, pašus testus, kā arī par testu un tā novērtējumu atbildīgo personālu. |
| --- | --- |

6.5.

transportlīdzekļa tipa, tā nesošās virsbūves, testēto virsbūves daļu identifikāciju, pašus testus, kā arī par testu un tā novērtējumu atbildīgo personālu.

---

7. PIELIKUMS

KVAZISTATISKAIS VIRSBŪVES DAĻU SLOGOŠANAS TESTS KĀ LĪDZVĒRTĪGA APSTIPRINĀŠANAS METODE

1.   Papildu dati un informācija

Šajā testēšanas metodē kā testa vienības izmanto virsbūves daļas, kas sastāv vismaz no divām apstiprināmā transportlīdzekļa sekcijām, kuras savienotas ar tipiskiem konstrukcijas elementiem. Ja izgatavotājs izvēlas šo testa metodi, tehniskajam dienestam papildus šo noteikumu 3.2. punktā uzskaitītajai informācijai un rasējumiem jāiesniedz arī šāda informācija:

| 1.1. | testējamo virsbūves daļu rasējumi; |
| --- | --- |

1.1.

testējamo virsbūves daļu rasējumi;

| 1.2. | enerģijas apjoms, kas jāabsorbē atsevišķām nesošās virsbūves sekcijām, kā arī enerģijas apjoms, kas pieder testējamām virsbūves daļām; |
| --- | --- |

1.2.

enerģijas apjoms, kas jāabsorbē atsevišķām nesošās virsbūves sekcijām, kā arī enerģijas apjoms, kas pieder testējamām virsbūves daļām;

| 1.3. | enerģijas prasību verifikācija, sk. 4.2. punktu, pēc veiksmīgas kvazistatiskā virsbūves daļu slogošana testa veikšanas. |
| --- | --- |

1.3.

enerģijas prasību verifikācija, sk. 4.2. punktu, pēc veiksmīgas kvazistatiskā virsbūves daļu slogošana testa veikšanas.

2.   Virsbūves daļu sagatavošana

| 2.1. | Projektējot un ražojot virsbūves daļas testam, izgatavotājs ņem vērā 6. pielikuma 3.1., 3.2. un 3.3. punkta prasības. |
| --- | --- |

2.1.

Projektējot un ražojot virsbūves daļas testam, izgatavotājs ņem vērā 6. pielikuma 3.1., 3.2. un 3.3. punkta prasības.

| 2.2. | Virsbūves daļas aprīko ar drošības telpas profilu tajās vietās, kur paredzamās deformācijas dēļ statņi vai citi konstrukcijas elementi varētu tajā iekļūt. |
| --- | --- |

2.2.

Virsbūves daļas aprīko ar drošības telpas profilu tajās vietās, kur paredzamās deformācijas dēļ statņi vai citi konstrukcijas elementi varētu tajā iekļūt.

3.   Testa procedūra

| 3.1. | Katru testējamo virsbūves daļu stingri un droši piestiprina testa stendam ar stingru karkasa konstrukciju tādējādi, ka:






  3.1.1. | ap savienojuma punktiem nenotiek vietējas plastiskas deformācijas; |
| --- | --- | --- |

3.1.

Katru testējamo virsbūves daļu stingri un droši piestiprina testa stendam ar stingru karkasa konstrukciju tādējādi, ka:

3.1.1.

ap savienojuma punktiem nenotiek vietējas plastiskas deformācijas;

| 3.1.2. | savienojuma vieta un veids nekavē paredzēto plastisko zonu un šarnīru veidošanu un darbību. |
| --- | --- |

3.1.2.

savienojuma vieta un veids nekavē paredzēto plastisko zonu un šarnīru veidošanu un darbību.

| 3.2. | Noslogojot virsbūves daļu, ņem vērā šādus noteikumus:






  3.2.1. | slodzi vienmērīgi sadala uz augšējās malas ar stingras sijas palīdzību, kura ir garāka par augšējo malu, tādējādi apgāšanās testā imitējot zemi, un kura atbilst augšējās malas ģeometrijai; |
| --- | --- | --- |

3.2.

Noslogojot virsbūves daļu, ņem vērā šādus noteikumus:

3.2.1.

slodzi vienmērīgi sadala uz augšējās malas ar stingras sijas palīdzību, kura ir garāka par augšējo malu, tādējādi apgāšanās testā imitējot zemi, un kura atbilst augšējās malas ģeometrijai;

| 3.2.2. | piemērotās slodzes virziens (sk. A7.1. attēlu) ir saistīts ar transportlīdzekļa vertikālo garenvirziena centra plakni, un tā slīpumu (α) nosaka šādi:

  kur:







  Hc | = | transportlīdzekļa augšējās malas augstums (mm), kuru mēra no horizontālās plaknes, uz kuras tas novietots. |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2.

piemērotās slodzes virziens (sk. A7.1. attēlu) ir saistīts ar transportlīdzekļa vertikālo garenvirziena centra plakni, un tā slīpumu (α) nosaka šādi:

kur:

Hc

=

transportlīdzekļa augšējās malas augstums (mm), kuru mēra no horizontālās plaknes, uz kuras tas novietots.

A7.1.   attēls

Virsbūves daļas slogošana

Image

| 3.2.3. | siju noslogo virsbūves daļas smaguma centrā, ko aprēķina no tās sekciju masām un konstrukcijas elementiem, kas tās savieno. Izmantojot A7.1. attēla simbolus, virsbūves daļas pozīciju var noteikt ar šādu formulu:

  kur:







  s | = | virsbūves daļas sekciju skaits, |
| --- | --- | --- | --- |
| mi | = | “i” sekcijas masa, |
| li | = | “i” sekcijas smaguma centra attālums no izraudzītā skarpunkta (A7.1. attēlā 1. sekcijas centra plakne), |
| lSC | = | virsbūves daļas smaguma centra attālums no tā paša skarpunkta; |

3.2.3.

siju noslogo virsbūves daļas smaguma centrā, ko aprēķina no tās sekciju masām un konstrukcijas elementiem, kas tās savieno. Izmantojot A7.1. attēla simbolus, virsbūves daļas pozīciju var noteikt ar šādu formulu:

kur:

s

=

virsbūves daļas sekciju skaits,

mi

=

“i” sekcijas masa,

li

=

“i” sekcijas smaguma centra attālums no izraudzītā skarpunkta (A7.1. attēlā 1. sekcijas centra plakne),

lSC

=

virsbūves daļas smaguma centra attālums no tā paša skarpunkta;

| 3.2.4. | slodzi palielina pakāpeniski, diskrētos intervālos veicot saistīto deformāciju mērījumus līdz gala deformācijai (du), kad drošības telpā iekļūst viens no virsbūves daļas elementiem. |
| --- | --- |

3.2.4.

slodzi palielina pakāpeniski, diskrētos intervālos veicot saistīto deformāciju mērījumus līdz gala deformācijai (du), kad drošības telpā iekļūst viens no virsbūves daļas elementiem.

| 3.3. | Attēlojot slodzes–izlieces līkni:






  3.3.1. | mērījumu biežumam ir jābūt tādam, lai veidotu nepārtrauktu līkni (sk. A7.2. attēlu); |
| --- | --- | --- |

3.3.

Attēlojot slodzes–izlieces līkni:

3.3.1.

mērījumu biežumam ir jābūt tādam, lai veidotu nepārtrauktu līkni (sk. A7.2. attēlu);

| 3.3.2. | slodzes un deformācijas lielumi jāmēra vienlaikus; |
| --- | --- |

3.3.2.

slodzes un deformācijas lielumi jāmēra vienlaikus;

| 3.3.3. | noslogotas augšējās malas deformāciju mēra piemērotās slodzes plaknē un virzienā; |
| --- | --- |

3.3.3.

noslogotas augšējās malas deformāciju mēra piemērotās slodzes plaknē un virzienā;

| 3.3.4. | gan slodzi, gan deformāciju mēra ar ± 1procenta precizitāti. |
| --- | --- |

3.3.4.

gan slodzi, gan deformāciju mēra ar ± 1procenta precizitāti.

4.   Testa rezultātu novērtējums

| 4.1. | No attēlotās slodzes un deformācijas līknes faktisko virsbūves daļas absorbēto enerģiju (EBS) izsaka kā zonu zem līknes (sk. A7.2. attēlu).

  A7.2.   attēls


  Virsbūves daļas absorbētā enerģija, atvasinājums no mērījumu slodzes un deformācijas līknes |
| --- | --- |

4.1.

No attēlotās slodzes un deformācijas līknes faktisko virsbūves daļas absorbēto enerģiju (EBS) izsaka kā zonu zem līknes (sk. A7.2. attēlu).

A7.2.   attēls

Virsbūves daļas absorbētā enerģija, atvasinājums no mērījumu slodzes un deformācijas līknes

Image

| 4.2. | Minimālo enerģiju (Emin), kas virsbūves daļai jāabsorbē, nosaka šādi:






  4.2.1. | kopējā enerģija (ET), kas nesošajai virsbūvei jāabsorbē, ir
  ET = 0,75 MgΔh
  kur:







  M | = | Mk, transportlīdzekļa pašmasa, ja tas nav aprīkots ar pasažieru drošības jostām; vai
  Mt, transportlīdzekļa faktiskā kopējā masa, ja tas ir aprīkots ar pasažieru drošības jostām, |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| g | = | gravitācijas konstante, |
| Δh | = | transportlīdzekļa smaguma centra vertikālā kustība (metros) apgāšanās testa laikā, kā noteikts šā pielikuma 1. papildinājumā; |

4.2.

Minimālo enerģiju (Emin), kas virsbūves daļai jāabsorbē, nosaka šādi:

4.2.1.

kopējā enerģija (ET), kas nesošajai virsbūvei jāabsorbē, ir

ET = 0,75 MgΔh

kur:

M

=

Mk, transportlīdzekļa pašmasa, ja tas nav aprīkots ar pasažieru drošības jostām; vai

Mt, transportlīdzekļa faktiskā kopējā masa, ja tas ir aprīkots ar pasažieru drošības jostām,

g

=

gravitācijas konstante,

Δh

=

transportlīdzekļa smaguma centra vertikālā kustība (metros) apgāšanās testa laikā, kā noteikts šā pielikuma 1. papildinājumā;

| 4.2.2. | kopējo enerģiju “ET” sadala starp nesošās virsbūves sekcijām proporcionāli to masai

  kur:







  Ei | = | “i” sekcijas absorbētā enerģija, |
| --- | --- | --- | --- |
| mI | = | “i” sekcijas masa, kā noteikts 4. pielikuma 4.1. punktā; |

4.2.2.

kopējo enerģiju “ET” sadala starp nesošās virsbūves sekcijām proporcionāli to masai

kur:

Ei

=

“i” sekcijas absorbētā enerģija,

mI

=

“i” sekcijas masa, kā noteikts 4. pielikuma 4.1. punktā;

| 4.2.3. | minimālā enerģija, kas virsbūves daļai jāabsorbē (Emin
  ), ir virsbūves daļu sekciju enerģiju summa |
| --- | --- |

4.2.3.

minimālā enerģija, kas virsbūves daļai jāabsorbē (Emin
  ), ir virsbūves daļu sekciju enerģiju summa

| 4.3. | Virsbūves daļa ir izturējusi slogošanas testu, ja:
  EBS ≥ Emin

  Šajā gadījumā visas sekcijas, kas veido virsbūves daļu, ir izturējušas kvazistatisko slogošanas testu, un šos rezultātus var izmantot turpmākajos apstiprinājuma pieprasījumos, ja vien attiecīgajām sekcijām nav paredzēts nest lielāku masu turpmākajās nesošajās virsbūvēs. |
| --- | --- |

4.3.

Virsbūves daļa ir izturējusi slogošanas testu, ja:

EBS ≥ Emin

Šajā gadījumā visas sekcijas, kas veido virsbūves daļu, ir izturējušas kvazistatisko slogošanas testu, un šos rezultātus var izmantot turpmākajos apstiprinājuma pieprasījumos, ja vien attiecīgajām sekcijām nav paredzēts nest lielāku masu turpmākajās nesošajās virsbūvēs.

| 4.4. | Virsbūves daļa nav izturējusi slogošanas testu, ja:
  EBS < Emin

  Šajā gadījumā visas sekcijas, kas veido virsbūves daļu, nav izturējušas testu, pat ja drošības telpa ir skarta tikai vienā no sekcijām. |
| --- | --- |

4.4.

Virsbūves daļa nav izturējusi slogošanas testu, ja:

EBS < Emin

Šajā gadījumā visas sekcijas, kas veido virsbūves daļu, nav izturējušas testu, pat ja drošības telpa ir skarta tikai vienā no sekcijām.

| 4.5. | Transportlīdzekļa tipu apstiprina, ja visas prasītās virsbūves daļas iztur slogošanas testu. |
| --- | --- |

4.5.

Transportlīdzekļa tipu apstiprina, ja visas prasītās virsbūves daļas iztur slogošanas testu.

5.   Kvazistatiskā virsbūves daļu slogošana testa dokumentācija

Testa protokoli atbilst 6. pielikuma 6. punktā noteiktajai formai un saturam.

Papildinājums

Smaguma centra vertikālās kustības noteikšana apgāšanās laikā

Smaguma centra vertikālo kustību (Δh) saistībā ar apgāšanās testu var noteikt ar tālāk izklāstīto grafisko metodi.

| 1. | Izmantojot transportlīdzekļa šķērsgriezuma mērogotus rasējumus, transportlīdzeklim, kas uz sasvēršanas platformas novietots nestabila līdzsvara pozīcijā (sk. A7.A1.1. attēlu), nosaka smaguma centra sākotnējo augstumu (h1) (1. pozīcija) virs grāvja zemākās plaknes. |
| --- | --- |

1.

Izmantojot transportlīdzekļa šķērsgriezuma mērogotus rasējumus, transportlīdzeklim, kas uz sasvēršanas platformas novietots nestabila līdzsvara pozīcijā (sk. A7.A1.1. attēlu), nosaka smaguma centra sākotnējo augstumu (h1) (1. pozīcija) virs grāvja zemākās plaknes.

| 2. | Pieņemot, ka transportlīdzekļa šķērsgriezums rotē ap riteņu balstu malu (A punkts A7.A1.1. attēlā), transportlīdzekļa šķērsgriezumu attēlo ar tā augšējo malu pieskaroties grāvja zemākajai plaknei (sk. A7.A1.2. attēlu). Šajā pozīcijā nosaka smaguma centra augstumu (h2) (2. pozīcija) attiecībā uz grāvja zemāko plakni.

  A7.A1.1. attēls





  A7.A1.2. attēls


  Transportlīdzekļa smaguma centra vertikālās kustības noteikšana |
| --- | --- |

2.

Pieņemot, ka transportlīdzekļa šķērsgriezums rotē ap riteņu balstu malu (A punkts A7.A1.1. attēlā), transportlīdzekļa šķērsgriezumu attēlo ar tā augšējo malu pieskaroties grāvja zemākajai plaknei (sk. A7.A1.2. attēlu). Šajā pozīcijā nosaka smaguma centra augstumu (h2) (2. pozīcija) attiecībā uz grāvja zemāko plakni.

A7.A1.1. attēls

Image

A7.A1.2. attēls

Transportlīdzekļa smaguma centra vertikālās kustības noteikšana

Image

| 3. | Smaguma centra vertikālā kustība (Δh) ir:
  Δh = h1 – h2 |
| --- | --- |

3.

Smaguma centra vertikālā kustība (Δh) ir:

Δh = h1 – h2

| 4. | Ja testē vairāk nekā vienu virsbūves daļu un katrai virsbūves daļai ir atšķirīga gala deformācijas forma, smaguma centra vertikālo kustību (Δhi) nosaka katrai virsbūves daļai un salikto vidējo lielumu (Δh) aprēķina:



  kur:







  Δhi | = | “i” virsbūves daļas smaguma centra vertikālā kustība, |
| --- | --- | --- | --- |
| k | = | testēto virsbūves daļu skaits. |

4.

Ja testē vairāk nekā vienu virsbūves daļu un katrai virsbūves daļai ir atšķirīga gala deformācijas forma, smaguma centra vertikālo kustību (Δhi) nosaka katrai virsbūves daļai un salikto vidējo lielumu (Δh) aprēķina:

Formula

kur:

Δhi

=

“i” virsbūves daļas smaguma centra vertikālā kustība,

k

=

testēto virsbūves daļu skaits.

---

8. PIELIKUMS

KVAZISTATISKAIS APRĒĶINS, TESTĒJOT SASTĀVDAĻAS, KO IZMANTO KĀ LĪDZVĒRTĪGU APSTIPRINĀŠANAS METODI

1.   Papildu dati un informācija

Ja izgatavotājs izvēlas šo testa metodi, tehniskajam dienestam papildus šo noteikumu 3.2. punktā uzskaitītajai informācijai un rasējumiem iesniedz arī šādu informāciju:

| 1.1. | plastisko zonu (PZ) un plastisko šarnīru (PH) atrašanās vieta nesošajā virsbūvē:






  1.1.1. | visas atsevišķās PZ un PH skaidri atzīmē nesošās virsbūves rasējumā, to ģeometriski noteiktajās pozīcijās (sk. A.8.1. attēlu); |
| --- | --- | --- |

1.1.

plastisko zonu (PZ) un plastisko šarnīru (PH) atrašanās vieta nesošajā virsbūvē:

1.1.1.

visas atsevišķās PZ un PH skaidri atzīmē nesošās virsbūves rasējumā, to ģeometriski noteiktajās pozīcijās (sk. A.8.1. attēlu);

| 1.1.2. | konstrukcijas elementus starp PZ un PH aprēķinā var uzskatīt par nekustīgām vai elastīgām daļām, un to garumu nosaka, vadoties pēc to faktiskā garuma transportlīdzeklī; |
| --- | --- |

1.1.2.

konstrukcijas elementus starp PZ un PH aprēķinā var uzskatīt par nekustīgām vai elastīgām daļām, un to garumu nosaka, vadoties pēc to faktiskā garuma transportlīdzeklī;

| 1.2. | PZ un PH tehniskie parametri:






  1.2.1. | konstrukcijas elementu, kur atrodas PZ un PH, šķērsgriezuma ģeometrija; |
| --- | --- | --- |

1.2.

PZ un PH tehniskie parametri:

1.2.1.

konstrukcijas elementu, kur atrodas PZ un PH, šķērsgriezuma ģeometrija;

| 1.2.2. | katrai PZ un PH piemērotās slodzes veids un virziens; |
| --- | --- |

1.2.2.

katrai PZ un PH piemērotās slodzes veids un virziens;

| 1.2.3. | katras PZ un PH slodzes un deformācijas līkne, kā aprakstīts šā pielikuma papildinājumā. Izgatavotājs aprēķinā var izmantot PZ un PH statiskos vai dinamiskos raksturlielumus, taču vienā aprēķinā nedrīkst jaukt statiskos un dinamiskos raksturlielumus; |
| --- | --- |

1.2.3.

katras PZ un PH slodzes un deformācijas līkne, kā aprakstīts šā pielikuma papildinājumā. Izgatavotājs aprēķinā var izmantot PZ un PH statiskos vai dinamiskos raksturlielumus, taču vienā aprēķinā nedrīkst jaukt statiskos un dinamiskos raksturlielumus;

A8.1.   attēls

Sekcijas plastisko šarnīru ģeometriskie parametri

Image

| 1.3. | paziņojums par kopējo enerģiju (ET), kas nesošajai virsbūvei ir jāabsorbē, izmantojot 3.1. punkta formulu; |
| --- | --- |

1.3.

paziņojums par kopējo enerģiju (ET), kas nesošajai virsbūvei ir jāabsorbē, izmantojot 3.1. punkta formulu;

| 1.4. | aprēķinā izmantotā algoritma un datorprogrammas īss tehniskais apraksts. |
| --- | --- |

1.4.

aprēķinā izmantotā algoritma un datorprogrammas īss tehniskais apraksts.

2.   Kvazistatiskā aprēķina prasības

| 2.1. | Aprēķinam matemātiski modelē pabeigtu nesošo virsbūvi kā slodzi nesošu un deformējamu konstrukciju, ņemot vērā:






  2.1.1. | nesošo virsbūvi modelē kā vienotu noslogotu vienību, kurā ir deformējama PZ un PH, kas savienota ar atbilstīgiem konstrukcijas elementiem; |
| --- | --- | --- |

2.1.

Aprēķinam matemātiski modelē pabeigtu nesošo virsbūvi kā slodzi nesošu un deformējamu konstrukciju, ņemot vērā:

2.1.1.

nesošo virsbūvi modelē kā vienotu noslogotu vienību, kurā ir deformējama PZ un PH, kas savienota ar atbilstīgiem konstrukcijas elementiem;

| 2.1.2. | nesošajai virsbūvei ir faktiskie virsbūves izmēri. Pārbaudot drošības telpu, izmanto sānsienu statņu un jumta konstrukcijas kontūras; |
| --- | --- |

2.1.2.

nesošajai virsbūvei ir faktiskie virsbūves izmēri. Pārbaudot drošības telpu, izmanto sānsienu statņu un jumta konstrukcijas kontūras;

| 2.1.3. | PH izmanto faktiskos statņu un konstrukcijas elementu izmērus, uz kuriem tās atrodas (sk. šā pielikuma papildinājumu); |
| --- | --- |

2.1.3.

PH izmanto faktiskos statņu un konstrukcijas elementu izmērus, uz kuriem tās atrodas (sk. šā pielikuma papildinājumu);

| 2.2. | Aprēķinā izmantotās slodzes atbilst šādām prasībām:






  2.2.1. | aktīvo slodzi piemēro šķērsplaknē, kurā atrodas nesošās virsbūves (transportlīdzekļa) smaguma centrs un kura ir perpendikulāra transportlīdzekļa vertikālajai garenvirziena centra plaknei (VGCP). Aktīvo slodzi piemēro nesošās virsbūves augšējai malai ar pilnīgi stingru slodzes piemērošanas plakni, kas abos virzienos pārsniedz augšējo malu un jebkuru blakus konstrukciju; |
| --- | --- | --- |

2.2.

Aprēķinā izmantotās slodzes atbilst šādām prasībām:

2.2.1.

aktīvo slodzi piemēro šķērsplaknē, kurā atrodas nesošās virsbūves (transportlīdzekļa) smaguma centrs un kura ir perpendikulāra transportlīdzekļa vertikālajai garenvirziena centra plaknei (VGCP). Aktīvo slodzi piemēro nesošās virsbūves augšējai malai ar pilnīgi stingru slodzes piemērošanas plakni, kas abos virzienos pārsniedz augšējo malu un jebkuru blakus konstrukciju;

| 2.2.2. | imitācijas sākumā slodzes piemērošanas plakne augšējo malu skar vistālākajā daļā no vertikālās garenvirziena centra plaknes. Nosaka slodzes piemērošanas plaknes un nesošās virsbūves saskares punktus, lai nodrošinātu precīzu slodzes pārnesi; |
| --- | --- |

2.2.2.

imitācijas sākumā slodzes piemērošanas plakne augšējo malu skar vistālākajā daļā no vertikālās garenvirziena centra plaknes. Nosaka slodzes piemērošanas plaknes un nesošās virsbūves saskares punktus, lai nodrošinātu precīzu slodzes pārnesi;

| 2.2.3. | aktīvajai slodzei ir slīpums α attiecībā pret transportlīdzekļa vertikālo garenvirziena centra plakni (sk. A8.2. attēlu).

  kur:







  Hc | = | transportlīdzekļa augšējās malas augstums (mm), kuru mēra no horizontālās plaknes, uz kuras tas novietots. |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.3.

aktīvajai slodzei ir slīpums α attiecībā pret transportlīdzekļa vertikālo garenvirziena centra plakni (sk. A8.2. attēlu).

kur:

Hc

=

transportlīdzekļa augšējās malas augstums (mm), kuru mēra no horizontālās plaknes, uz kuras tas novietots.

Aktīvās slodzes darbības virzienu aprēķina laikā nedrīkst mainīt:

| 2.2.4. | aktīvo slodzi palielina pakāpeniski, un konstrukcijas deformāciju aprēķina katrā slodzes palielināšanas reizē. Slodzes palielināšanas reižu skaits nedrīkst pārsniegt 100, un palielinājumiem ir jābūt gandrīz vienādiem; |
| --- | --- |

2.2.4.

aktīvo slodzi palielina pakāpeniski, un konstrukcijas deformāciju aprēķina katrā slodzes palielināšanas reizē. Slodzes palielināšanas reižu skaits nedrīkst pārsniegt 100, un palielinājumiem ir jābūt gandrīz vienādiem;

| 2.2.5. | slodzes piemērošanas plakne deformācijas procesa laikā vēl bez paralēlas kustības var rotēt ap slodzes piemērošanas plaknes un šķērsplaknes, kurā atrodas smaguma centrs, krustošanās asi, lai sekotu nesošās virsbūves asimetriskai deformācijai; |
| --- | --- |

2.2.5.

slodzes piemērošanas plakne deformācijas procesa laikā vēl bez paralēlas kustības var rotēt ap slodzes piemērošanas plaknes un šķērsplaknes, kurā atrodas smaguma centrs, krustošanās asi, lai sekotu nesošās virsbūves asimetriskai deformācijai;

| 2.2.6. | pasīvos (balstošos) spēkus piemēro nekustīgai zem grīdas konstrukcijai, neradot ietekmi uz konstrukcijas deformāciju. |
| --- | --- |

2.2.6.

pasīvos (balstošos) spēkus piemēro nekustīgai zem grīdas konstrukcijai, neradot ietekmi uz konstrukcijas deformāciju.

A8.2.   attēls

Nesošās virsbūves slogošana

Image

| 2.3. | Aprēķina algoritms un datorprogramma atbilst šādām prasībām:






  2.3.1. | programma ņem vērā PH raksturlielumu nelinearitāti un liela mēroga konstrukcijas deformācijas; |
| --- | --- | --- |

2.3.

Aprēķina algoritms un datorprogramma atbilst šādām prasībām:

2.3.1.

programma ņem vērā PH raksturlielumu nelinearitāti un liela mēroga konstrukcijas deformācijas;

| 2.3.2. | programmai piemēro PH un PZ darbības diapazonu un pārtrauc aprēķinus, ja PH deformācija pārsniedz apstiprināto darbības diapazonu (sk. šā pielikuma papildinājumu); |
| --- | --- |

2.3.2.

programmai piemēro PH un PZ darbības diapazonu un pārtrauc aprēķinus, ja PH deformācija pārsniedz apstiprināto darbības diapazonu (sk. šā pielikuma papildinājumu);

| 2.3.3. | programma spēj aprēķināt nesošās virsbūves kopējo absorbēto enerģiju katrā slodzes palielinājumā; |
| --- | --- |

2.3.3.

programma spēj aprēķināt nesošās virsbūves kopējo absorbēto enerģiju katrā slodzes palielinājumā;

| 2.3.4. | katrā slodzes palielinājumā programma spēj demonstrēt nesošo virsbūvi veidojošo sekciju deformācijas formu, kā arī jebkuras tādas nekustīgās daļas atrašanās vietu, kura varētu iekļūt drošības telpā. Programma identificē slodzes palielinājumu, pie kura drošības telpā pirmo reizi iekļūst kāda no nekustīgajām konstrukcijas daļām; |
| --- | --- |

2.3.4.

katrā slodzes palielinājumā programma spēj demonstrēt nesošo virsbūvi veidojošo sekciju deformācijas formu, kā arī jebkuras tādas nekustīgās daļas atrašanās vietu, kura varētu iekļūt drošības telpā. Programma identificē slodzes palielinājumu, pie kura drošības telpā pirmo reizi iekļūst kāda no nekustīgajām konstrukcijas daļām;

| 2.3.5. | programma spēj noteikt un identificēt slodzes palielinājumu, pie kura sākas nesošās virsbūves vispārējs sabrukums; kad nesošā virsbūve kļūst nestabila un deformācija turpinās bez slodzes palielināšanas. |
| --- | --- |

2.3.5.

programma spēj noteikt un identificēt slodzes palielinājumu, pie kura sākas nesošās virsbūves vispārējs sabrukums; kad nesošā virsbūve kļūst nestabila un deformācija turpinās bez slodzes palielināšanas.

3.   Aprēķinu novērtēšana

| 3.1. | Kopējo enerģiju (ET), kas nesošajai virsbūvei jāabsorbē, nosaka šādi:
  ET = 0,75 M.g.Δh
  kur:







  M | = | | Mk, transportlīdzekļa pašmasa, ja tas nav aprīkots ar pasažieru drošības jostām, vai |
| --- | --- | --- | --- | --- |

3.1.

Kopējo enerģiju (ET), kas nesošajai virsbūvei jāabsorbē, nosaka šādi:

ET = 0,75 M.g.Δh

kur:

M

=

Mk, transportlīdzekļa pašmasa, ja tas nav aprīkots ar pasažieru drošības jostām, vai

| | Mt transportlīdzekļa faktiskā kopējā masa, ja tas ir aprīkots ar pasažieru drošības jostām, |
| --- | --- |

Mt transportlīdzekļa faktiskā kopējā masa, ja tas ir aprīkots ar pasažieru drošības jostām,

G

=

gravitācijas konstante,

Δh

=

transportlīdzekļa smaguma centra vertikālā kustība (metros) apgāšanās testa laikā, kā noteikts 7. pielikuma papildinājumā.

| 3.2. | Nesošās virsbūves absorbēto enerģiju (Ea) aprēķina pie slodzes palielinājuma, kad drošības telpā pirmo reizi iekļūst kāda no nekustīgajām konstrukcijas daļām. |
| --- | --- |

3.2.

Nesošās virsbūves absorbēto enerģiju (Ea) aprēķina pie slodzes palielinājuma, kad drošības telpā pirmo reizi iekļūst kāda no nekustīgajām konstrukcijas daļām.

| 3.3. | Transportlīdzekļa tipu apstiprina, ja Ea ≥ ET |
| --- | --- |

3.3.

Transportlīdzekļa tipu apstiprina, ja Ea ≥ ET

4.   Kvazistatiskā aprēķina dokumentācija

Aprēķina protokolā ietver šādu informāciju:

| 4.1. | nesošās virsbūves detalizēts mehānisks apraksts, kas ietver PZ un PH atrašanās vietas un nosaka nekustīgās un elastīgās daļas; |
| --- | --- |

4.1.

nesošās virsbūves detalizēts mehānisks apraksts, kas ietver PZ un PH atrašanās vietas un nosaka nekustīgās un elastīgās daļas;

| 4.2. | testos iegūtie dati un attiecīgie grafiki; |
| --- | --- |

4.2.

testos iegūtie dati un attiecīgie grafiki;

| 4.3. | paziņojums, vai šo noteikumu 5.1. punkta prasības ir izpildītas vai nē; |
| --- | --- |

4.3.

paziņojums, vai šo noteikumu 5.1. punkta prasības ir izpildītas vai nē;

| 4.4. | transportlīdzekļa tipa identifikācija, kā arī par testu un tā novērtējumu atbildīgais personāls. |
| --- | --- |

4.4.

transportlīdzekļa tipa identifikācija, kā arī par testu un tā novērtējumu atbildīgais personāls.

Papildinājums

Plastisko šarnīru raksturlielumi

1.   Raksturlīknes

Plastiskās zonas (PZ) raksturlīknes parastā forma ir nelineāra slodzes un deformācijas attiecība, kas iegūta konstrukcijas daļu laboratoriju testu mērījumos.

Plastiskā šarnīra raksturlīknes ir lieces momenta (M) un rotācijas leņķa (φ) attiecība. PH raksturlīknes parastā forma ir parādīta A.8.A.1.1. attēlā.

A.8.A.1.1.   attēls

Plastiskā šarnīra raksturlīkne

Image

2.   Deformācijas diapazonu aspekti

| 2.1. | PH raksturlīknes “mērījumu diapazons” ir deformāciju diapazons, kuram veikti mērījumi. Mērījumu diapazons var ietvert plaisu un/vai ātrās rūdīšanas diapazonu. Aprēķinā izmanto vienīgi tos PH raksturlielumus, kas atrodas mērījumu diapazonā. |
| --- | --- |

2.1.

PH raksturlīknes “mērījumu diapazons” ir deformāciju diapazons, kuram veikti mērījumi. Mērījumu diapazons var ietvert plaisu un/vai ātrās rūdīšanas diapazonu. Aprēķinā izmanto vienīgi tos PH raksturlielumus, kas atrodas mērījumu diapazonā.

| 2.2. | PH raksturlīknes “darbības diapazons” ir veikto aprēķinu diapazons.
  Darbības diapazons nedrīkst būt plašāks par mērījumu diapazonu un tas var ietvert plaisu, bet ne ātrās rūdīšanas diapazonu. |
| --- | --- |

2.2.

PH raksturlīknes “darbības diapazons” ir veikto aprēķinu diapazons.

Darbības diapazons nedrīkst būt plašāks par mērījumu diapazonu un tas var ietvert plaisu, bet ne ātrās rūdīšanas diapazonu.

| 2.3. | Aprēķinā izmantojamos PH raksturlielumos jāietver arī mērījumu diapazona M-φ līkne. |
| --- | --- |

2.3.

Aprēķinā izmantojamos PH raksturlielumos jāietver arī mērījumu diapazona M-φ līkne.

3.   Dinamiskie raksturlielumi

Ir divu veidu PH un PZ raksturlielumi: kvazistatiskie un dinamiskie. PH dinamiskos raksturlielumus var noteikt divējādi:

| 3.1. | ar sastāvdaļas dinamisko trieciena pārbaudi; |
| --- | --- |

3.1.

ar sastāvdaļas dinamisko trieciena pārbaudi;

| 3.2. | izmantojot dinamisko faktoru Kd, lai pārveidotu kvazistatiskos PH raksturlielumus.
  Šī pārveidošana nozīmē, ka kvazistatiskos lieces momenta lielumus var palielināt par Kd.
  Konstrukcijas elementiem no tērauda var piemērot Kd = 1,2 bez laboratorijas testiem. |
| --- | --- |

3.2.

izmantojot dinamisko faktoru Kd, lai pārveidotu kvazistatiskos PH raksturlielumus.

Šī pārveidošana nozīmē, ka kvazistatiskos lieces momenta lielumus var palielināt par Kd.

Konstrukcijas elementiem no tērauda var piemērot Kd = 1,2 bez laboratorijas testiem.

A.8.A.1.2.   attēls

Plastiskā šarnīra dinamisko raksturlielumu atvasinājums no statiskās līknes

Image

---

9. PIELIKUMS

PABEIGTA TRANSPORTLĪDZEKĻA APGĀŠANĀS TESTA DATORSIMULĀCIJA KĀ LĪDZVĒRTĪGA APSTIPRINĀŠANAS METODE

1.   Papildu dati un informācija

Nesošās virsbūve atbilstību šo noteikumu 5.1.1. un 5.1.2. punktā noteiktajām prasībām var pierādīt ar datorsimulācijas metodi, ko apstiprinājis tehniskais dienests.

Ja izgatavotājs izvēlas šo testa metodi, tehniskajam dienestam papildus šo noteikumu 3.2. punktā uzskaitītajai informācijai un rasējumiem iesniedz arī šādu informāciju:

| 1.1. | izmantotās simulācijas un aprēķinu metodes apraksts un skaidra, precīza analīzes programmatūras identifikācija, norādot vismaz tās izgatavotāju, tirdzniecības nosaukumu, izmantoto versiju un izstrādātāja kontaktinformāciju; |
| --- | --- |

1.1.

izmantotās simulācijas un aprēķinu metodes apraksts un skaidra, precīza analīzes programmatūras identifikācija, norādot vismaz tās izgatavotāju, tirdzniecības nosaukumu, izmantoto versiju un izstrādātāja kontaktinformāciju;

| 1.2. | izmantotie materiālu paraugi un ievaddati; |
| --- | --- |

1.2.

izmantotie materiālu paraugi un ievaddati;

| 1.3. | matemātiskajā modelī izmantotie noteikto masu, smaguma centra un inerces momenta parametri. |
| --- | --- |

1.3.

matemātiskajā modelī izmantotie noteikto masu, smaguma centra un inerces momenta parametri.

2.   Matemātiskais modelis

Modelis spēj aprakstīt apgāšanās procesa reālu fizikālo raksturojumu saskaņā ar 5. pielikumu. Matemātisko modeli veido un pieņēmumus nosaka tādējādi, ka aprēķini sniedz konservatīvus rezultātus. Modeli izstrādā, ņemot vērā šādus apsvērumus:

| 2.1. | tehniskais dienests var pieprasīt veikt testus uz reālas transportlīdzekļa konstrukcijas, lai pierādītu matemātiskā modeļa pareizību un pārbaudītu modelī veiktos pieņēmumus; |
| --- | --- |

2.1.

tehniskais dienests var pieprasīt veikt testus uz reālas transportlīdzekļa konstrukcijas, lai pierādītu matemātiskā modeļa pareizību un pārbaudītu modelī veiktos pieņēmumus;

| 2.2. | matemātiskajā modelī izmantotā kopējā masa un smaguma centra atrašanās vieta ir tāda pati kā apstiprināmam transportlīdzeklim; |
| --- | --- |

2.2.

matemātiskajā modelī izmantotā kopējā masa un smaguma centra atrašanās vieta ir tāda pati kā apstiprināmam transportlīdzeklim;

| 2.3. | masas sadale matemātiskajā modelī atbilst apstiprināmā transportlīdzekļa masas sadalei. Matemātiskajā modelī izmantoto inerces momentu aprēķina, pamatojoties uz šo masas sadali. |
| --- | --- |

2.3.

masas sadale matemātiskajā modelī atbilst apstiprināmā transportlīdzekļa masas sadalei. Matemātiskajā modelī izmantoto inerces momentu aprēķina, pamatojoties uz šo masas sadali.

3.   Algoritma un datorsimulācijas programmas, un skaitļošanas iekārtu prasības

| 3.1. | Nosaka transportlīdzekļa pozīciju nestabilā līdzsvarā uz apgāšanās punkta un pirmo saskares punktu ar zemi. Simulācijas programmu var uzsākt nestabila līdzsvara pozīcijā, bet, vēlākais, to uzsāk pirmajā saskares punktā ar zemi. |
| --- | --- |

3.1.

Nosaka transportlīdzekļa pozīciju nestabilā līdzsvarā uz apgāšanās punkta un pirmo saskares punktu ar zemi. Simulācijas programmu var uzsākt nestabila līdzsvara pozīcijā, bet, vēlākais, to uzsāk pirmajā saskares punktā ar zemi.

| 3.2. | Sākotnējos nosacījumus pirmajā saskares punktā ar zemi nosaka, izmantojot potenciālās enerģijas izmaiņu no nestabila līdzsvara pozīcijas. |
| --- | --- |

3.2.

Sākotnējos nosacījumus pirmajā saskares punktā ar zemi nosaka, izmantojot potenciālās enerģijas izmaiņu no nestabila līdzsvara pozīcijas.

| 3.3. | Simulācijas programmu izpilda līdz ir sasniegta vismaz maksimālā deformācija. |
| --- | --- |

3.3.

Simulācijas programmu izpilda līdz ir sasniegta vismaz maksimālā deformācija.

| 3.4. | Simulācijas programma sniedz stabilu risinājumu, kurā rezultāts nav atkarīgs no pakāpeniskā laika posma. |
| --- | --- |

3.4.

Simulācijas programma sniedz stabilu risinājumu, kurā rezultāts nav atkarīgs no pakāpeniskā laika posma.

| 3.5. | Simulācijas programma katrā pakāpeniskā laika posmā spēj aprēķināt enerģijas līdzsvara enerģijas komponentes. |
| --- | --- |

3.5.

Simulācijas programma katrā pakāpeniskā laika posmā spēj aprēķināt enerģijas līdzsvara enerģijas komponentes.

| 3.6. | Nefizikālās enerģijas komponentes, kas ievadītas matemātiskās modelēšanas procesā (piemēram, “smilšu pulkstenis” un iekšējā amortizācija) jebkurā laikā nedrīkst pārsniegt 5 procentus no kopējās enerģijas. |
| --- | --- |

3.6.

Nefizikālās enerģijas komponentes, kas ievadītas matemātiskās modelēšanas procesā (piemēram, “smilšu pulkstenis” un iekšējā amortizācija) jebkurā laikā nedrīkst pārsniegt 5 procentus no kopējās enerģijas.

| 3.7. | Zemes saskarē izmantoto berzes koeficientu apstiprina ar fizisku testu rezultātiem vai arī ar aprēķinu pierāda, ka izvēlētais berzes koeficients rada konservatīvus rezultātus. |
| --- | --- |

3.7.

Zemes saskarē izmantoto berzes koeficientu apstiprina ar fizisku testu rezultātiem vai arī ar aprēķinu pierāda, ka izvēlētais berzes koeficients rada konservatīvus rezultātus.

| 3.8. | Matemātiskajā modelī ņem vērā visus iespējamos fiziskos kontaktus starp transportlīdzekļa daļām. |
| --- | --- |

3.8.

Matemātiskajā modelī ņem vērā visus iespējamos fiziskos kontaktus starp transportlīdzekļa daļām.

4.   Simulācijas novērtējums

| 4.1. | Kad ir izpildītas simulācijas programmai noteiktās prasības, iekšējās konstrukcijas ģeometrijas izmaiņu simulāciju un salīdzinājumu ar drošības telpas ģeometrisko formu var novērtēt, kā noteikts šo noteikumu 5.1. un 5.2. punktā. |
| --- | --- |

4.1.

Kad ir izpildītas simulācijas programmai noteiktās prasības, iekšējās konstrukcijas ģeometrijas izmaiņu simulāciju un salīdzinājumu ar drošības telpas ģeometrisko formu var novērtēt, kā noteikts šo noteikumu 5.1. un 5.2. punktā.

| 4.2. | Ja apgāšanās simulācijas laikā drošības telpa nav skarta, apstiprinājumu piešķir. |
| --- | --- |

4.2.

Ja apgāšanās simulācijas laikā drošības telpa nav skarta, apstiprinājumu piešķir.

| 4.3. | Ja apgāšanās simulācijas laikā drošības telpa ir skarta, apstiprinājumu nepiešķir. |
| --- | --- |

4.3.

Ja apgāšanās simulācijas laikā drošības telpa ir skarta, apstiprinājumu nepiešķir.

5.   Dokumentācija

| 5.1. | Simulācijas protokolā ietver šādu informāciju:






  5.1.1. | visi dati un informācija, kas noteikti šā pielikuma 1. punktā; |
| --- | --- | --- |

5.1.

Simulācijas protokolā ietver šādu informāciju:

5.1.1.

visi dati un informācija, kas noteikti šā pielikuma 1. punktā;

| 5.1.2. | rasējums ar nesošās virsbūves matemātisko modeli; |
| --- | --- |

5.1.2.

rasējums ar nesošās virsbūves matemātisko modeli;

| 5.1.3. | paziņojums par leņķa lielumu, ātrumu un leņķisko ātrumu transportlīdzekļa nestabila līdzsvara pozīcijā un pirmās saskares ar zemi pozīcijā; |
| --- | --- |

5.1.3.

paziņojums par leņķa lielumu, ātrumu un leņķisko ātrumu transportlīdzekļa nestabila līdzsvara pozīcijā un pirmās saskares ar zemi pozīcijā;

| 5.1.4. | kopējās enerģijas un visu tās daļu (kinētiskā enerģija, iekšējā enerģija, smilšu pulksteņa enerģija) parametru tabula, kas pa pakāpeniskiem 1 ms laika posmiem attiecas vismaz uz periodu no pirmā kontakta ar zemi līdz maksimālai deformācijai; |
| --- | --- |

5.1.4.

kopējās enerģijas un visu tās daļu (kinētiskā enerģija, iekšējā enerģija, smilšu pulksteņa enerģija) parametru tabula, kas pa pakāpeniskiem 1 ms laika posmiem attiecas vismaz uz periodu no pirmā kontakta ar zemi līdz maksimālai deformācijai;

| 5.1.5. | pieņemtais zemes berzes koeficients; |
| --- | --- |

5.1.5.

pieņemtais zemes berzes koeficients;

| 5.1.6. | līkne vai dati, kas atbilstīgi parāda, ka šo noteikumu 5.1.1. un 5.1.2. punkta prasības ir izpildītas. Šo prasību var izpildīt, sniedzot līkni ar laiku, attālumu starp deformētās konstrukcijas iekšējo kontūru un drošības telpas perifēriju; |
| --- | --- |

5.1.6.

līkne vai dati, kas atbilstīgi parāda, ka šo noteikumu 5.1.1. un 5.1.2. punkta prasības ir izpildītas. Šo prasību var izpildīt, sniedzot līkni ar laiku, attālumu starp deformētās konstrukcijas iekšējo kontūru un drošības telpas perifēriju;

| 5.1.7. | paziņojums par to, vai šo noteikumu 5.1.1. un 5.1.2. punkta prasības ir izpildītas vai nē; |
| --- | --- |

5.1.7.

paziņojums par to, vai šo noteikumu 5.1.1. un 5.1.2. punkta prasības ir izpildītas vai nē;

| 5.1.8. | visi vajadzīgie dati un informācija, lai skaidri identificētu transportlīdzekļa tipu, tā nesošo virsbūvi, nesošās virsbūves matemātisko modeli un pašu aprēķinu. |
| --- | --- |

5.1.8.

visi vajadzīgie dati un informācija, lai skaidri identificētu transportlīdzekļa tipu, tā nesošo virsbūvi, nesošās virsbūves matemātisko modeli un pašu aprēķinu.

| 5.2. | Ieteicams protokolā iekļaut arī deformētās konstrukcijas plānu maksimālās deformācijas laikā, kurā attēlota nesošā virsbūve un lielas plastiskās deformācijas apgabali. |
| --- | --- |

5.2.

Ieteicams protokolā iekļaut arī deformētās konstrukcijas plānu maksimālās deformācijas laikā, kurā attēlota nesošā virsbūve un lielas plastiskās deformācijas apgabali.

| 5.3. | Pēc tehniskā dienesta pieprasījuma iesniedz un protokolam pievieno sīkāku informāciju. |
| --- | --- |

5.3.

Pēc tehniskā dienesta pieprasījuma iesniedz un protokolam pievieno sīkāku informāciju.

---

| 30.3.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 84/46 |
| --- | --- | --- | --- |

30.3.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 84/46

---

Saskaņā ar starptautisko publisko tiesību normām juridisks spēks ir tikai ANO EEK dokumentu oriģināliem. Šo noteikumu statuss un spēkā stāšanās diena jāpārbauda ANO EEK statusa dokumenta TRANS/WP.29/343 jaunākajā redakcijā, kas pieejama tīmekļa vietnē

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO EEK) Noteikumi Nr. 75 – Vienoti noteikumi par motociklu un mopēdu pneimatisko riepu apstiprināšanu

Ar visiem spēkā esošajiem grozījumiem līdz

noteikumu sākotnējās redakcijas 13. papildinājumam, kas stājies spēkā 2009. gada 24. oktobrī

SATURS

NOTEIKUMI

| 1. | Darbības joma |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definīcijas |
| --- | --- |

2.

| 3. | Marķējumi |
| --- | --- |

3.

| 4. | Apstiprinājuma pieteikums |
| --- | --- |

4.

| 5. | Apstiprinājums |
| --- | --- |

5.

| 6. | Prasības |
| --- | --- |

6.

| 7. | Pneimatiskās riepas tipa grozījumi un apstiprinājuma paplašinājums |
| --- | --- |

7.

| 8. | Ražošanas atbilstība |
| --- | --- |

8.

| 9. | Sankcijas par ražošanas neatbilstību |
| --- | --- |

9.

| 10. | Pilnīga ražošanas izbeigšana |
| --- | --- |

10.

| 11. | To tehnisko dienestu nosaukums un adrese, kas atbildīgi par apstiprināšanas testu veikšanu, kā arī administratīvo struktūrvienību nosaukums un adrese |
| --- | --- |

11.

PIELIKUMI

| 1. pielikums – | Paziņojums par motociklu un mopēdu pneimatiskās riepas tipa apstiprinājuma piešķiršanu, tā paplašinājumu, atteikumu, atsaukumu vai pilnīgu ražošanas izbeigšanu saskaņā ar Noteikumiem Nr. 75 |
| --- | --- |

1. pielikums –

| 2. pielikums – | Apstiprinājuma marķējuma izvietojums |
| --- | --- |

2. pielikums –

| 3. pielikums – | Riepu marķējumu izvietojums. Marķējuma piemērs, kam jāatrodas uz riepu tipiem, ko laiž tirgū pēc šo noteikumu stāšanās spēkā |
| --- | --- |

3. pielikums –

| 4. pielikums – | Slodzes indeksa un maksimālās masas atbilstība |
| --- | --- |

4. pielikums –

| 5. pielikums – | Riepas izmēra apzīmējums un izmēri |
| --- | --- |

5. pielikums –

| 6. pielikums – | Pneimatisko riepu mērīšanas metode |
| --- | --- |

6. pielikums –

| 7. pielikums – | Slodzes un ātruma raksturojuma testa procedūra |
| --- | --- |

7. pielikums –

| 8. pielikums – | Riepas kravnesība pie dažādiem ātrumiem |
| --- | --- |

8. pielikums –

| 9. pielikums – | Dinamiskās riepu palielināšanās testa procedūra |
| --- | --- |

9. pielikums –

1.   DARBĪBAS JOMA

Šie noteikumi attiecas uz jaunām L1, L2, L3, L4 un L5 kategorijas transportlīdzekļu pneimatiskajām riepām.

Tomēr tie neattiecas uz riepām, kas paredzētas vienīgi braukšanai bezceļa apstākļos un marķētas ar “NHS” (nav paredzētas lietošanai uz lielceļiem), un riepām, kas paredzētas tikai sacensībām.

2.   DEFINĪCIJAS

Šajos noteikumos lieto šādas definīcijas:

| 2.1. | “Pneimatiskās riepas tips” ir pneimatisko riepu kategorija, kas neatšķiras tādos būtiskos aspektos kā:






  2.1.1. | izgatavotājs; |
| --- | --- | --- |

2.1.

“Pneimatiskās riepas tips” ir pneimatisko riepu kategorija, kas neatšķiras tādos būtiskos aspektos kā:

2.1.1.

izgatavotājs;

| 2.1.2. | riepas izmēra apzīmējums; |
| --- | --- |

2.1.2.

riepas izmēra apzīmējums;

| 2.1.3. | izmantošanas kategorija (parasta: parastai lietošanai uz lielceļiem; speciāla: īpašs lietojums, piemēram, ceļa un bezceļa apstākļiem, sniegam, mopēdam); |
| --- | --- |

2.1.3.

izmantošanas kategorija (parasta: parastai lietošanai uz lielceļiem; speciāla: īpašs lietojums, piemēram, ceļa un bezceļa apstākļiem, sniegam, mopēdam);

| 2.1.4. | riepu konstrukcija (diagonālkorda, diagonāli apjozta, radiālkorda); |
| --- | --- |

2.1.4.

riepu konstrukcija (diagonālkorda, diagonāli apjozta, radiālkorda);

| 2.1.5. | ātruma kategorija; |
| --- | --- |

2.1.5.

ātruma kategorija;

| 2.1.6. | slodzes indekss; |
| --- | --- |

2.1.6.

slodzes indekss;

| 2.1.7. | riepas šķērsgriezums. |
| --- | --- |

2.1.7.

riepas šķērsgriezums.

| 2.2. | “Pneimatiskās riepas konstrukcija” ir riepas karkasa tehniskie parametri. Jo īpaši izšķir šādas pneimatisko riepu konstrukcijas:






  2.2.1. | “diagonālkorda” ir pneimatiskās riepas konstrukcija, kurā kordi stiepjas līdz bortam un pret riepas protektora centra līniju novietoti šķērsleņķos, kuri ir ievērojami mazāki nekā 90° (1); |
| --- | --- | --- |

2.2.

“Pneimatiskās riepas konstrukcija” ir riepas karkasa tehniskie parametri. Jo īpaši izšķir šādas pneimatisko riepu konstrukcijas:

2.2.1.

“diagonālkorda” ir pneimatiskās riepas konstrukcija, kurā kordi stiepjas līdz bortam un pret riepas protektora centra līniju novietoti šķērsleņķos, kuri ir ievērojami mazāki nekā 90° (1);

| 2.2.2. | “diagonāli apjozta” ir pneimatisko riepu diagnālkorda tipa konstrukcija, kurā karkasu ierobežo josta, kas sastāv no vismaz diviem būtībā nestaipīga kordu materiāla slāņiem, kuri novietoti šķērsleņķos tuvu karkasam; |
| --- | --- |

2.2.2.

“diagonāli apjozta” ir pneimatisko riepu diagnālkorda tipa konstrukcija, kurā karkasu ierobežo josta, kas sastāv no vismaz diviem būtībā nestaipīga kordu materiāla slāņiem, kuri novietoti šķērsleņķos tuvu karkasam;

| 2.2.3. | “radiālkorda” ir pneimatiskās riepas konstrukcija, kurā kordi stiepjas līdz bortam un pret riepas protektora centra līniju novietoti šķērsleņķos 90° leņķī un kurā karkasu stabilizē būtībā nestaipīga aploces veida josta (1); |
| --- | --- |

2.2.3.

“radiālkorda” ir pneimatiskās riepas konstrukcija, kurā kordi stiepjas līdz bortam un pret riepas protektora centra līniju novietoti šķērsleņķos 90° leņķī un kurā karkasu stabilizē būtībā nestaipīga aploces veida josta (1);

| 2.2.4. | “pastiprināta” ir pneimatisko riepu konstrukcija ar izturīgāku karkasu nekā attiecīgajai standarta riepai. |
| --- | --- |

2.2.4.

“pastiprināta” ir pneimatisko riepu konstrukcija ar izturīgāku karkasu nekā attiecīgajai standarta riepai.

| 2.3. | “Borts” ir pneimatiskās riepas daļa, kura forma un konstrukcija ir piemērota uzmontēšanai uz loka un riepas noturēšanai uz tā (2). |
| --- | --- |

2.3.

“Borts” ir pneimatiskās riepas daļa, kura forma un konstrukcija ir piemērota uzmontēšanai uz loka un riepas noturēšanai uz tā (2).

| 2.4. | “Kords” ir diegi, kas veido slāņu materiālu pneimatiskajā riepā (2). |
| --- | --- |

2.4.

“Kords” ir diegi, kas veido slāņu materiālu pneimatiskajā riepā (2).

| 2.5. | “Slānis” ir ar gumiju pārklāta paralēlu kordu kārta (2). |
| --- | --- |

2.5.

“Slānis” ir ar gumiju pārklāta paralēlu kordu kārta (2).

| 2.6. | “Karkass” ir tā pneimatiskās riepas daļa, kas nav protektors, gumijas sānmalas un kas tur slodzi, kad riepa ir piepumpēta (2). |
| --- | --- |

2.6.

“Karkass” ir tā pneimatiskās riepas daļa, kas nav protektors, gumijas sānmalas un kas tur slodzi, kad riepa ir piepumpēta (2).

| 2.7. | “Protektors” ir pneimatiskās riepas daļa, kas saskaras ar ceļa virsmu, pasargājot karkasu no mehāniskiem bojājumiem un uzlabojot saķeri ar ceļa virsmu (2). |
| --- | --- |

2.7.

“Protektors” ir pneimatiskās riepas daļa, kas saskaras ar ceļa virsmu, pasargājot karkasu no mehāniskiem bojājumiem un uzlabojot saķeri ar ceļa virsmu (2).

| 2.8. | “Sānmala” ir pneimatiskās riepas daļa starp protektoru un daļu, kas konstruēta tā, lai to pārklātu loka atloks (2). |
| --- | --- |

2.8.

“Sānmala” ir pneimatiskās riepas daļa starp protektoru un daļu, kas konstruēta tā, lai to pārklātu loka atloks (2).

| 2.9. | “Protektora rieva” ir atstarpe starp blakus esošiem izciļņiem protektora rakstā (2). |
| --- | --- |

2.9.

“Protektora rieva” ir atstarpe starp blakus esošiem izciļņiem protektora rakstā (2).

| 2.10. | “Galvenā rieva” ir platās rievas protektora vidus zonā. |
| --- | --- |

2.10.

“Galvenā rieva” ir platās rievas protektora vidus zonā.

| 2.11. | “Profila platums (S)” ir lineārais attālums starp piepumpētas pneimatiskās riepas ārējām sānmalām, neskaitot paaugstinājumus, kas radušies marķēšanas, dekorējumu, aizsargslāņa vai izciļņu dēļ (2). |
| --- | --- |

2.11.

“Profila platums (S)” ir lineārais attālums starp piepumpētas pneimatiskās riepas ārējām sānmalām, neskaitot paaugstinājumus, kas radušies marķēšanas, dekorējumu, aizsargslāņa vai izciļņu dēļ (2).

| 2.12. | “Gabarītplatums” ir lineārs attālums starp piepumpētas riepas ārējām sānmalām, ieskaitot marķējumu, dekorējumus un aizsarglentes vai izciļņus (2); riepām, kurām protektors ir platāks par profila platumu, gabarītplatums atbilst protektora platumam. |
| --- | --- |

2.12.

“Gabarītplatums” ir lineārs attālums starp piepumpētas riepas ārējām sānmalām, ieskaitot marķējumu, dekorējumus un aizsarglentes vai izciļņus (2); riepām, kurām protektors ir platāks par profila platumu, gabarītplatums atbilst protektora platumam.

| 2.13. | “Profila augstums (H)” ir attālums, kas atbilst pusei no starpības starp riepas ārējo diametru un loka nominālo diametru (2). |
| --- | --- |

2.13.

“Profila augstums (H)” ir attālums, kas atbilst pusei no starpības starp riepas ārējo diametru un loka nominālo diametru (2).

| 2.14. | “Nominālā augstuma un platuma attiecība (Ra)” ir ar simtu reizināts skaitlis, kas iegūts, dalot profila augstumu (H) ar nominālo profila platumu (S1), abi izmēri ir izteikti vienādās vienībās. |
| --- | --- |

2.14.

“Nominālā augstuma un platuma attiecība (Ra)” ir ar simtu reizināts skaitlis, kas iegūts, dalot profila augstumu (H) ar nominālo profila platumu (S1), abi izmēri ir izteikti vienādās vienībās.

| 2.15. | “Ārējais diametrs (D)” ir piepumpētas jaunas pneimatiskās riepas gabarītdiametrs (2). |
| --- | --- |

2.15.

“Ārējais diametrs (D)” ir piepumpētas jaunas pneimatiskās riepas gabarītdiametrs (2).

| 2.16. | “Riepas izmēra apzīmējums” ir apzīmējums, kas norāda:






  2.16.1. | nominālo profila platumu (S1), kas jāizsaka milimetros, izņemot tādu riepu tipiem, kuru izmēra apzīmējums ir norādīts šo noteikumu 5. pielikuma tabulu pirmajā slejā; |
| --- | --- | --- |

2.16.

“Riepas izmēra apzīmējums” ir apzīmējums, kas norāda:

2.16.1.

nominālo profila platumu (S1), kas jāizsaka milimetros, izņemot tādu riepu tipiem, kuru izmēra apzīmējums ir norādīts šo noteikumu 5. pielikuma tabulu pirmajā slejā;

| 2.16.2. | nominālo augstuma un platuma attiecību, izņemot dažus tādu riepu tipus, kuru izmēru apzīmējums ir norādīts šo noteikumu 5. pielikuma tabulu pirmajā slejā; |
| --- | --- |

2.16.2.

nominālo augstuma un platuma attiecību, izņemot dažus tādu riepu tipus, kuru izmēru apzīmējums ir norādīts šo noteikumu 5. pielikuma tabulu pirmajā slejā;

| 2.16.3. | nosacīto skaitli “d”, ar kuru izsaka nominālo loka diametru un kurš atbilst tā diametram, kas izteikts ar kodu (skaitlis mazāks par 100) vai milimetros (skaitlis ir lielāks par 100).






  2.16.3.1. | Simbola “d” vērtības milimetros, kad tas ir norādīts ar kodu, ir šādas:






  (mm) |
| --- | --- | --- |
| Simbols “d”, ko norāda viens vai divi skaitļi atbilstīgi nominālajam loka diametram | “d” vērtība |
| 4 | 102 |
| 5 | 127 |
| 6 | 152 |
| 7 | 178 |
| 8 | 203 |
| 9 | 229 |
| 10 | 254 |
| 11 | 279 |
| 12 | 305 |
| 13 | 330 |
| 14 | 356 |
| 15 | 381 |
| 16 | 406 |
| 17 | 432 |
| 18 | 457 |
| 19 | 483 |
| 20 | 508 |
| 21 | 533 |
| 22 | 559 |
| 23 | 584 |

2.16.3.

nosacīto skaitli “d”, ar kuru izsaka nominālo loka diametru un kurš atbilst tā diametram, kas izteikts ar kodu (skaitlis mazāks par 100) vai milimetros (skaitlis ir lielāks par 100).

2.16.3.1.

Simbola “d” vērtības milimetros, kad tas ir norādīts ar kodu, ir šādas:

(mm)

Simbols “d”, ko norāda viens vai divi skaitļi atbilstīgi nominālajam loka diametram

“d” vērtība

4

102

5

127

6

152

7

178

8

203

9

229

10

254

11

279

12

305

13

330

14

356

15

381

16

406

17

432

18

457

19

483

20

508

21

533

22

559

23

584

| 2.17. | “Nominālais loka diametrs (d)” ir loka diametrs, uz kura paredzēts uzmontēt riepu (2). |
| --- | --- |

2.17.

“Nominālais loka diametrs (d)” ir loka diametrs, uz kura paredzēts uzmontēt riepu (2).

| 2.18. | “Loks” ir atbalsts riepai un kamerai vai bortu balstvirsma bezkameras riepai (2).






  2.18.1. | “Riepas uzsēdinājuma uz loka konfigurācija” ir loka tips, uz kura ir paredzēts uzsēdināt riepu. Nestandarta loku gadījumā to uz riepas norāda ar simbolu. |
| --- | --- | --- |

2.18.

“Loks” ir atbalsts riepai un kamerai vai bortu balstvirsma bezkameras riepai (2).

2.18.1.

“Riepas uzsēdinājuma uz loka konfigurācija” ir loka tips, uz kura ir paredzēts uzsēdināt riepu. Nestandarta loku gadījumā to uz riepas norāda ar simbolu.

| 2.19. | “Teorētiskais loks” ir loks, kura platumam vajadzētu būt riepas nominālā profila X kārtīgam platumam. Vērtību X norāda konkrētā riepas tipa izgatavotājs. |
| --- | --- |

2.19.

“Teorētiskais loks” ir loks, kura platumam vajadzētu būt riepas nominālā profila X kārtīgam platumam. Vērtību X norāda konkrētā riepas tipa izgatavotājs.

| 2.20. | “Mērīšanas loks” ir loks, uz kura uzmontē riepu izmēru mērīšanai. |
| --- | --- |

2.20.

“Mērīšanas loks” ir loks, uz kura uzmontē riepu izmēru mērīšanai.

| 2.21. | “Testa loks” ir loks, uz kura riepa jāuzmontē testēšanai. |
| --- | --- |

2.21.

“Testa loks” ir loks, uz kura riepa jāuzmontē testēšanai.

| 2.22. | “Izdrupšana” ir nelielu gumijas gabalu atdalīšanās no protektora. |
| --- | --- |

2.22.

“Izdrupšana” ir nelielu gumijas gabalu atdalīšanās no protektora.

| 2.23. | “Korda atdalīšanās” ir kordu noārdīšanās no to gumijas pārklājuma. |
| --- | --- |

2.23.

“Korda atdalīšanās” ir kordu noārdīšanās no to gumijas pārklājuma.

| 2.24. | “Atslāņošanās” ir blakus esošu slāņu atdalīšanās. |
| --- | --- |

2.24.

“Atslāņošanās” ir blakus esošu slāņu atdalīšanās.

| 2.25. | “Protektora atdalīšanās” ir protektora atdalīšanās no karkasa. |
| --- | --- |

2.25.

“Protektora atdalīšanās” ir protektora atdalīšanās no karkasa.

| 2.26. | “Slodzes indekss” ir skaitlis, kas saistīts ar maksimāli pieļaujamo slodzi, kuru riepa var izturēt, ar ātrumu, kas atbilst riepas ātruma simbolam izgatavotāja noteiktā ekspluatācijas režīmā. Šo indeksu un attiecīgās slodzes saraksts ir sniegts šo noteikumu 4. pielikumā. |
| --- | --- |

2.26.

“Slodzes indekss” ir skaitlis, kas saistīts ar maksimāli pieļaujamo slodzi, kuru riepa var izturēt, ar ātrumu, kas atbilst riepas ātruma simbolam izgatavotāja noteiktā ekspluatācijas režīmā. Šo indeksu un attiecīgās slodzes saraksts ir sniegts šo noteikumu 4. pielikumā.

| 2.27. | “Saraksts ar riepas pieļaujamo slodzi pie dažādiem ātrumiem” ir saraksts šo noteikumu 8. pielikumā, kurā ar atsauci uz slodzes indeksu un slodzi pie nominālā ātruma ir parādītas riepas slodzes izmaiņas ātrumam, kas neatbilst norādītajam nominālās ātruma kategorijas indeksā. |
| --- | --- |

2.27.

“Saraksts ar riepas pieļaujamo slodzi pie dažādiem ātrumiem” ir saraksts šo noteikumu 8. pielikumā, kurā ar atsauci uz slodzes indeksu un slodzi pie nominālā ātruma ir parādītas riepas slodzes izmaiņas ātrumam, kas neatbilst norādītajam nominālās ātruma kategorijas indeksā.

| 2.28. | “Ātruma kategorija” ir:






  2.28.1. | ātrumi, kas izteikti ar ātruma kategorijas simbolu, kā norādīts 2.28.2. punkta tabulā. |
| --- | --- | --- |

2.28.

“Ātruma kategorija” ir:

2.28.1.

ātrumi, kas izteikti ar ātruma kategorijas simbolu, kā norādīts 2.28.2. punkta tabulā.

| 2.28.2. | Ātruma kategorijas ir norādītas šajā tabulā:






  (km/h) |
| --- | --- |
| Ātruma kategorijas simbols | Atbilstošais ātrums |
| B | 50 |
| F | 80 |
| G | 90 |
| J | 100 |
| K | 110 |
| L | 120 |
| M | 130 |
| N | 140 |
| P | 150 |
| Q | 160 |
| R | 170 |
| S | 180 |
| T | 190 |
| U | 200 |
| H | 210 |
| V | 240 |
| W | 270 |

2.28.2.

Ātruma kategorijas ir norādītas šajā tabulā:

(km/h)

Ātruma kategorijas simbols

Atbilstošais ātrums

B

50

F

80

G

90

J

100

K

110

L

120

M

130

N

140

P

150

Q

160

R

170

S

180

T

190

U

200

H

210

V

240

W

270

| 2.28.3. | Riepas, kas piemērotas maksimālajam ātrumam virs 240 km/h, apzīmē ar burtu kodu “V” vai “Z” (sk. 2.33.3. punktu), ko novieto riepas izmēra apzīmējumā pirms konstrukcijas norādes (sk. 3.1.3. punktu). |
| --- | --- |

2.28.3.

Riepas, kas piemērotas maksimālajam ātrumam virs 240 km/h, apzīmē ar burtu kodu “V” vai “Z” (sk. 2.33.3. punktu), ko novieto riepas izmēra apzīmējumā pirms konstrukcijas norādes (sk. 3.1.3. punktu).

| 2.29. | “Sniega riepa” ir riepa, kuras protektora raksts un konstrukcija ir galvenokārt paredzēti labākai darbībai dubļos un svaigā vai kūstošā sniegā salīdzinājumā ar parasto (ceļa tipa) riepu. Sniega riepas protektoru rakstā parasti ir rievojums (dzīslas) un/vai vienlaidu bloka elementi ar lielākām atstarpēm nekā parastajām (ceļa tipa) riepām. |
| --- | --- |

2.29.

“Sniega riepa” ir riepa, kuras protektora raksts un konstrukcija ir galvenokārt paredzēti labākai darbībai dubļos un svaigā vai kūstošā sniegā salīdzinājumā ar parasto (ceļa tipa) riepu. Sniega riepas protektoru rakstā parasti ir rievojums (dzīslas) un/vai vienlaidu bloka elementi ar lielākām atstarpēm nekā parastajām (ceļa tipa) riepām.

| 2.30. | “MST” ir “universālā riepa”, kas piemērota gan autoceļiem, gan bezceļa apstākļiem. |
| --- | --- |

2.30.

“MST” ir “universālā riepa”, kas piemērota gan autoceļiem, gan bezceļa apstākļiem.

| 2.31. | “Mopēda riepa” ir riepa, kas paredzēta mopēdu (L1 un L2 kategorija) aprīkojumam. |
| --- | --- |

2.31.

“Mopēda riepa” ir riepa, kas paredzēta mopēdu (L1 un L2 kategorija) aprīkojumam.

| 2.32. | “Motocikla riepa” ir riepa, kas galvenokārt paredzēta motociklu (L3, L4 un L5 kategorija) aprīkojumam. Taču tās var uzstādīt arī mopēdiem (L1 un L2 kategorija) un vieglajām piekabēm (01. kategorija). |
| --- | --- |

2.32.

“Motocikla riepa” ir riepa, kas galvenokārt paredzēta motociklu (L3, L4 un L5 kategorija) aprīkojumam. Taču tās var uzstādīt arī mopēdiem (L1 un L2 kategorija) un vieglajām piekabēm (01. kategorija).

| 2.33. | “Maksimālā nestspēja” ir maksimālā masa, kuras pārvadāšanai riepa paredzēta.






  2.33.1. | Ātrumam zem 130 km/h maksimālā nestspēja nedrīkst pārsniegt procentuālo attiecību lielumam, kurš saistīts ar attiecīgo riepas slodzes indeksu, kā norādīts tabulā “Riepas slodzes izmaiņas atkarībā no ātruma” (sk. 2.27. punktu), atsaucoties uz riepas ātruma kategorijas simbolu un tā transportlīdzekļa ātruma spēju, kuram riepa ir uzmontēta. |
| --- | --- | --- |

2.33.

“Maksimālā nestspēja” ir maksimālā masa, kuras pārvadāšanai riepa paredzēta.

2.33.1.

Ātrumam zem 130 km/h maksimālā nestspēja nedrīkst pārsniegt procentuālo attiecību lielumam, kurš saistīts ar attiecīgo riepas slodzes indeksu, kā norādīts tabulā “Riepas slodzes izmaiņas atkarībā no ātruma” (sk. 2.27. punktu), atsaucoties uz riepas ātruma kategorijas simbolu un tā transportlīdzekļa ātruma spēju, kuram riepa ir uzmontēta.

| 2.33.2. | Ātrumam virs 130 km/h, bet zem 210 km/h maksimālā nestspēja nedrīkst pārsniegt ar riepas slodzes indeksu saistītās masas lielumu. |
| --- | --- |

2.33.2.

Ātrumam virs 130 km/h, bet zem 210 km/h maksimālā nestspēja nedrīkst pārsniegt ar riepas slodzes indeksu saistītās masas lielumu.

| 2.33.3. | Ātrumam virs 210 km/h, bet zem 270 km/h maksimālā nestspēja nedrīkst pārsniegt turpmāk tabulā norādīto masu procentuālā izteiksmē, kas saistīta ar riepas slodzes indeksu ar atsauci uz riepas ātruma kategorijas simbolu un tā transportlīdzekļa maksimālo aprēķina ātrumu, kuram riepu ir paredzēts uzstādīt:







  Maksimālais ātrums (km/h) (5) | Maksimālais noslogojums (%) |
| --- | --- | --- |
| V ātruma kategorijas simbols | W ātruma kategorijas simbols (4) |
| 210 | 100 | 100 |
| 220 | 95 | 100 |
| 230 | 90 | 100 |
| 240 | 85 | 100 |
| 250 | (80) (3) | 95 |
| 260 | (75) (3) | 85 |
| 270 | (70) (3) | 75 |

2.33.3.

Ātrumam virs 210 km/h, bet zem 270 km/h maksimālā nestspēja nedrīkst pārsniegt turpmāk tabulā norādīto masu procentuālā izteiksmē, kas saistīta ar riepas slodzes indeksu ar atsauci uz riepas ātruma kategorijas simbolu un tā transportlīdzekļa maksimālo aprēķina ātrumu, kuram riepu ir paredzēts uzstādīt:

Maksimālais ātrums (km/h) (5)

Maksimālais noslogojums (%)

V ātruma kategorijas simbols

W ātruma kategorijas simbols (4)

210

100

100

220

95

100

230

90

100

240

85

100

250

(80) (3)

95

260

(75) (3)

85

270

(70) (3)

75

| 2.33.4. | Ātrumam virs 270 km/h maksimālā nestspēja nedrīkst pārsniegt riepu izgatavotāja norādīto masu ar atsauci uz riepas ātruma spēju.
  Starpātrumiem starp 270 km/h un riepas izgatavotāja atļauto maksimālo ātrumu ir pieļaujama maksimālās nestspējas lineāra interpolācija. |
| --- | --- |

2.33.4.

Ātrumam virs 270 km/h maksimālā nestspēja nedrīkst pārsniegt riepu izgatavotāja norādīto masu ar atsauci uz riepas ātruma spēju.

Starpātrumiem starp 270 km/h un riepas izgatavotāja atļauto maksimālo ātrumu ir pieļaujama maksimālās nestspējas lineāra interpolācija.

3.   MARĶĒJUMI

| 3.1. | Apstiprināšanai iesniegtajām pneimatiskajām riepām vismaz uz vienas sānmalas ir šāds marķējums:






  3.1.1. | tirdzniecības nosaukums vai preču zīme; |
| --- | --- | --- |

3.1.

Apstiprināšanai iesniegtajām pneimatiskajām riepām vismaz uz vienas sānmalas ir šāds marķējums:

3.1.1.

tirdzniecības nosaukums vai preču zīme;

| 3.1.2. | riepas izmēra apzīmējums, kā noteikts šo noteikumu 2.16. punktā; |
| --- | --- |

3.1.2.

riepas izmēra apzīmējums, kā noteikts šo noteikumu 2.16. punktā;

| 3.1.3. | attiecīgs konstrukcijas indikators:






  3.1.3.1. | uz diagonālkorda riepām marķējums var nebūt vai burts “D”; |
| --- | --- | --- |

3.1.3.

attiecīgs konstrukcijas indikators:

3.1.3.1.

uz diagonālkorda riepām marķējums var nebūt vai burts “D”;

| 3.1.3.2. | uz diagonāli apjoztām riepām burts “B”, kas novietots pirms loka diametra marķējuma, papildus var pievienot vārdus “BIAS-BELTED”; |
| --- | --- |

3.1.3.2.

uz diagonāli apjoztām riepām burts “B”, kas novietots pirms loka diametra marķējuma, papildus var pievienot vārdus “BIAS-BELTED”;

| 3.1.3.3. | uz radiālkorda riepām burts “R”, kas novietots pirms loka diametra marķējuma, papildus var pievienot vārdu “RADIAL”; |
| --- | --- |

3.1.3.3.

uz radiālkorda riepām burts “R”, kas novietots pirms loka diametra marķējuma, papildus var pievienot vārdu “RADIAL”;

| 3.1.4. | riepas ātruma kategorijas norāde, ko izsaka ar šo noteikumu 2.28.2. punktā norādīto simbolu; |
| --- | --- |

3.1.4.

riepas ātruma kategorijas norāde, ko izsaka ar šo noteikumu 2.28.2. punktā norādīto simbolu;

| 3.1.5. | slodzes indekss, kā definēts šo noteikumu 2.26. punktā; |
| --- | --- |

3.1.5.

slodzes indekss, kā definēts šo noteikumu 2.26. punktā;

| 3.1.6. | vārds “TUBELESS” (bezkameras), ja riepa ir paredzēta lietošanai bez kameras; |
| --- | --- |

3.1.6.

vārds “TUBELESS” (bezkameras), ja riepa ir paredzēta lietošanai bez kameras;

| 3.1.7. | vārds “REINFORCED” vai “REINF” pastiprinātai riepai; |
| --- | --- |

3.1.7.

vārds “REINFORCED” vai “REINF” pastiprinātai riepai;

| 3.1.8. | izgatavošanas datums četru ciparu grupas formā, kurā pirmie divi cipari norāda uz izgatavošanas nedēļu, bet pēdējie divi – uz izgatavošanas gadu. Šo marķējumu var piestiprināt uz vienas sānmalas; |
| --- | --- |

3.1.8.

izgatavošanas datums četru ciparu grupas formā, kurā pirmie divi cipari norāda uz izgatavošanas nedēļu, bet pēdējie divi – uz izgatavošanas gadu. Šo marķējumu var piestiprināt uz vienas sānmalas;

| 3.1.9. | sniega riepām uzraksts “M + S” vai “M.S”, vai “M & S”. Uzraksts “DP” (t. i., Dual Purpose) ir pieņemts kā atļauta alternatīva; |
| --- | --- |

3.1.9.

sniega riepām uzraksts “M + S” vai “M.S”, vai “M & S”. Uzraksts “DP” (t. i., Dual Purpose) ir pieņemts kā atļauta alternatīva;

| 3.1.10. | uzraksts “MST” universālām riepām; |
| --- | --- |

3.1.10.

uzraksts “MST” universālām riepām;

| 3.1.11. | mopēda riepām uzraksts “MOPED” (vai alternatīvi “CYCLOMOTEUR” vai “CICLOMOTORE”); |
| --- | --- |

3.1.11.

mopēda riepām uzraksts “MOPED” (vai alternatīvi “CYCLOMOTEUR” vai “CICLOMOTORE”);

| 3.1.12. | riepas uzsēdinājuma uz loka konfigurācijas identifikācija, ja tas atšķiras no standarta konfigurācijas, uzreiz aiz loka diametra marķējuma, kas minēts šo noteikumu 2.16.3. punktā.
  Ja riepas paredzēts uzstādīt uz loka, kura diametrs atbilst kodam 13 (330 mm) vai vairāk, uzraksts ir “M/C”. Šī prasība neattiecas uz riepas izmēriem, kas uzskaitīti šo noteikumu 5. pielikuma tabulās; |
| --- | --- |

3.1.12.

riepas uzsēdinājuma uz loka konfigurācijas identifikācija, ja tas atšķiras no standarta konfigurācijas, uzreiz aiz loka diametra marķējuma, kas minēts šo noteikumu 2.16.3. punktā.

Ja riepas paredzēts uzstādīt uz loka, kura diametrs atbilst kodam 13 (330 mm) vai vairāk, uzraksts ir “M/C”. Šī prasība neattiecas uz riepas izmēriem, kas uzskaitīti šo noteikumu 5. pielikuma tabulās;

| 3.1.13. | riepas, kas piemērotas ātrumam virs 240 km/h, pirms norādes par konstrukciju (sk. 3.1.3. punktu) jāmarķē ar atbilstošo burtu kodu “V” vai “Z” (sk. 2.33.3. punktu); |
| --- | --- |

3.1.13.

riepas, kas piemērotas ātrumam virs 240 km/h, pirms norādes par konstrukciju (sk. 3.1.3. punktu) jāmarķē ar atbilstošo burtu kodu “V” vai “Z” (sk. 2.33.3. punktu);

| 3.1.14. | riepām, kas piemērotas ātrumam virs 240 km/h (vai attiecīgi 270 km/h), iekavās jānorāda slodzes indeksa marķējums (sk. 3.1.5. punktu), kurš piemērojams ātrumam 210 km/h (vai attiecīgi 240 km/h), un atsauces ātruma kategorijas simbols (sk. 3.1.4. punktu):
  “V” – riepām, ko izmēra apzīmējumā identificē ar burtu kodu “V”;
  “W” – riepām, ko izmēra apzīmējumā identificē ar burtu kodu “Z”. |
| --- | --- |

3.1.14.

riepām, kas piemērotas ātrumam virs 240 km/h (vai attiecīgi 270 km/h), iekavās jānorāda slodzes indeksa marķējums (sk. 3.1.5. punktu), kurš piemērojams ātrumam 210 km/h (vai attiecīgi 240 km/h), un atsauces ātruma kategorijas simbols (sk. 3.1.4. punktu):

“V” – riepām, ko izmēra apzīmējumā identificē ar burtu kodu “V”;

“W” – riepām, ko izmēra apzīmējumā identificē ar burtu kodu “Z”.

| 3.2. | Uz riepām ir pietiekami daudz vietas apstiprinājuma marķējumam, kā parādīts šo noteikumu 2. pielikumā. |
| --- | --- |

3.2.

Uz riepām ir pietiekami daudz vietas apstiprinājuma marķējumam, kā parādīts šo noteikumu 2. pielikumā.

| 3.3. | Šo noteikumu 3. pielikumā sniegti apstiprinājuma marķējuma izvietojuma piemēri. |
| --- | --- |

3.3.

Šo noteikumu 3. pielikumā sniegti apstiprinājuma marķējuma izvietojuma piemēri.

| 3.4. | Šo noteikumu 3.1. punktā minētie marķējumi un 5.4. punktā noteiktais apstiprinājuma marķējums ir liets un atrodas uz riepas. Tie ir skaidri salasāmi. |
| --- | --- |

3.4.

Šo noteikumu 3.1. punktā minētie marķējumi un 5.4. punktā noteiktais apstiprinājuma marķējums ir liets un atrodas uz riepas. Tie ir skaidri salasāmi.

4.   APSTIPRINĀJUMA PIETEIKUMS

| 4.1. | Pneimatiskās riepas tipa apstiprinājuma pieteikumu iesniedz tirdzniecības nosaukuma vai preču zīmes turētājs vai pienācīgi pilnvarots pārstāvis. Tajā norāda:






  4.1.1. | riepas izmēra apzīmējumu, kā noteikts šo noteikumu 2.16. punktā; |
| --- | --- | --- |

4.1.

Pneimatiskās riepas tipa apstiprinājuma pieteikumu iesniedz tirdzniecības nosaukuma vai preču zīmes turētājs vai pienācīgi pilnvarots pārstāvis. Tajā norāda:

4.1.1.

riepas izmēra apzīmējumu, kā noteikts šo noteikumu 2.16. punktā;

| 4.1.2. | tirdzniecības nosaukumu vai preču zīmi; |
| --- | --- |

4.1.2.

tirdzniecības nosaukumu vai preču zīmi;

| 4.1.3. | izmantošanas kategoriju (parasta, īpaša, sniega vai mopēda); |
| --- | --- |

4.1.3.

izmantošanas kategoriju (parasta, īpaša, sniega vai mopēda);

| 4.1.4. | konstrukciju: diagonālkorda, diagonāli apjozta vai radiālkorda; |
| --- | --- |

4.1.4.

konstrukciju: diagonālkorda, diagonāli apjozta vai radiālkorda;

| 4.1.5. | ātruma kategoriju; |
| --- | --- |

4.1.5.

ātruma kategoriju;

| 4.1.6. | riepas slodzes indeksu; |
| --- | --- |

4.1.6.

riepas slodzes indeksu;

| 4.1.7. | to, vai riepu paredzēts izmantot ar kameru vai bez tās; |
| --- | --- |

4.1.7.

to, vai riepu paredzēts izmantot ar kameru vai bez tās;

| 4.1.8. | vai riepa ir “parasta” vai “pastiprināta”; |
| --- | --- |

4.1.8.

vai riepa ir “parasta” vai “pastiprināta”;

| 4.1.9. | motociklu derivātu riepu kārtainības normu (sk. šo noteikumu 5. pielikuma 5. tabulu) (6); |
| --- | --- |

4.1.9.

motociklu derivātu riepu kārtainības normu (sk. šo noteikumu 5. pielikuma 5. tabulu) (6);

| 4.1.10. | gabarītizmērus: profila gabarītplatumu un gabarītdiametru; |
| --- | --- |

4.1.10.

gabarītizmērus: profila gabarītplatumu un gabarītdiametru;

| 4.1.11. | lokus, uz kuriem riepu var uzmontēt; |
| --- | --- |

4.1.11.

lokus, uz kuriem riepu var uzmontēt;

| 4.1.12. | mērījumu loku un testa loku; |
| --- | --- |

4.1.12.

mērījumu loku un testa loku;

| 4.1.13. | testa un mērījumu spiedienu; |
| --- | --- |

4.1.13.

testa un mērījumu spiedienu;

| 4.1.14. | šo noteikumu 2.19. punktā minēto koeficientu “X”; |
| --- | --- |

4.1.14.

šo noteikumu 2.19. punktā minēto koeficientu “X”;

| 4.1.15. | riepu izgatavotāja atļauto maksimālo ātrumu un šim maksimālajam ātrumam atļauto kravnesību riepām, kuras izmēra apzīmējumā identificētas ar burta kodu “V” un piemērotas ātrumam virs 240 km/h, vai riepām, kas izmēra apzīmējumā identificētas ar burta kodu “Z” un piemērotas ātrumam virs 270 km/h. |
| --- | --- |

4.1.15.

riepu izgatavotāja atļauto maksimālo ātrumu un šim maksimālajam ātrumam atļauto kravnesību riepām, kuras izmēra apzīmējumā identificētas ar burta kodu “V” un piemērotas ātrumam virs 240 km/h, vai riepām, kas izmēra apzīmējumā identificētas ar burta kodu “Z” un piemērotas ātrumam virs 270 km/h.

| 4.2. | Apstiprinājuma pieteikumam pievieno (visus dokumentus trijos eksemplāros) rasējumu vai raksturojošu fotoattēlu, kas identificē protektora rakstu, un apliecošās līknes rasējumu uz mērīšanas loka uzmontētai piepumpētai riepai, norādot apstiprināšanai iesniegtā tipa attiecīgos izmērus (sk. 6.1.1. un 6.1.2. punktu). Lai kompetentās iestādes gūtu priekšstatu, pieteikumam pievieno arī apstiprinātas testa laboratorijas izdotu testa protokolu vai vienu vai divus riepu tipa paraugus. Sānmalas un riepas protektora zīmējumus vai fotoattēlus iesniedz pēc tam, kad sākta izgatavošana, ne vēlāk kā vienu gadu pēc tipa apstiprinājuma izdošanas dienas. |
| --- | --- |

4.2.

Apstiprinājuma pieteikumam pievieno (visus dokumentus trijos eksemplāros) rasējumu vai raksturojošu fotoattēlu, kas identificē protektora rakstu, un apliecošās līknes rasējumu uz mērīšanas loka uzmontētai piepumpētai riepai, norādot apstiprināšanai iesniegtā tipa attiecīgos izmērus (sk. 6.1.1. un 6.1.2. punktu). Lai kompetentās iestādes gūtu priekšstatu, pieteikumam pievieno arī apstiprinātas testa laboratorijas izdotu testa protokolu vai vienu vai divus riepu tipa paraugus. Sānmalas un riepas protektora zīmējumus vai fotoattēlus iesniedz pēc tam, kad sākta izgatavošana, ne vēlāk kā vienu gadu pēc tipa apstiprinājuma izdošanas dienas.

| 4.3. | Ja riepu izgatavotājs iesniedz pieteikumu riepas sērijas tipa apstiprinājumam, nav jāveic slodzes un ātruma tests katram riepas tipam attiecīgajā sērijā. Pēc kompetentās iestādes ieskata var veikt sliktākā gadījuma nejaušu izlasi. |
| --- | --- |

4.3.

Ja riepu izgatavotājs iesniedz pieteikumu riepas sērijas tipa apstiprinājumam, nav jāveic slodzes un ātruma tests katram riepas tipam attiecīgajā sērijā. Pēc kompetentās iestādes ieskata var veikt sliktākā gadījuma nejaušu izlasi.

5.   APSTIPRINĀJUMS

| 5.1. | Ja saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprināšanai iesniegtais pneimatiskās riepas tips atbilst 6. punkta prasībām, piešķir minētā riepas tipa apstiprinājumu. |
| --- | --- |

5.1.

Ja saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprināšanai iesniegtais pneimatiskās riepas tips atbilst 6. punkta prasībām, piešķir minētā riepas tipa apstiprinājumu.

| 5.2. | Katram apstiprinātajam tipam piešķir apstiprinājuma numuru. Tā pirmie divi cipari (pašlaik 00 noteikumu sākotnējai redakcijai) norāda uz grozījumu sēriju, kura ietver jaunākos būtiskos tehniskos grozījumus, kas šajos noteikumos izdarīti līdz apstiprinājuma izsniegšanas dienai. Viena un tā pati puse nepiešķir vienu un to pašu numuru citam pneimatiskās riepas tipam. |
| --- | --- |

5.2.

Katram apstiprinātajam tipam piešķir apstiprinājuma numuru. Tā pirmie divi cipari (pašlaik 00 noteikumu sākotnējai redakcijai) norāda uz grozījumu sēriju, kura ietver jaunākos būtiskos tehniskos grozījumus, kas šajos noteikumos izdarīti līdz apstiprinājuma izsniegšanas dienai. Viena un tā pati puse nepiešķir vienu un to pašu numuru citam pneimatiskās riepas tipam.

| 5.3. | Paziņojumu par transportlīdzekļa tipa apstiprinājumu vai apstiprinājuma paplašinājumu, atteikumu vai atsaukšanu saskaņā ar šiem noteikumiem nosūta nolīguma pusēm, kas piemēro šos noteikumus, izmantojot veidlapu, kas atbilst paraugam šo noteikumu 1. pielikumā. |
| --- | --- |

5.3.

Paziņojumu par transportlīdzekļa tipa apstiprinājumu vai apstiprinājuma paplašinājumu, atteikumu vai atsaukšanu saskaņā ar šiem noteikumiem nosūta nolīguma pusēm, kas piemēro šos noteikumus, izmantojot veidlapu, kas atbilst paraugam šo noteikumu 1. pielikumā.

| 5.3.1. | Riepām, kas piemērotas ātrumam virs 240 km/h, maksimālo atļauto ātrumu un attiecīgo nestspēju norāda 1. pielikuma 10. punktā. |
| --- | --- |

5.3.1.

Riepām, kas piemērotas ātrumam virs 240 km/h, maksimālo atļauto ātrumu un attiecīgo nestspēju norāda 1. pielikuma 10. punktā.

| 5.4. | Katrai pneimatiskajai riepai, kas atbilst saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātam riepas tipam, redzamā, 3.2. punktā minētā vietā un papildus 3.1. punktā noteiktajam marķējumam piestiprina starptautisku apstiprinājuma marķējumu, ko veido:






  5.4.1. | aplis, kurā ir burts “E” un tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi apstiprinājumu (7); |
| --- | --- | --- |

5.4.

Katrai pneimatiskajai riepai, kas atbilst saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātam riepas tipam, redzamā, 3.2. punktā minētā vietā un papildus 3.1. punktā noteiktajam marķējumam piestiprina starptautisku apstiprinājuma marķējumu, ko veido:

5.4.1.

aplis, kurā ir burts “E” un tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi apstiprinājumu (7);

| 5.4.2. | šo noteikumu numurs, aiz tā burts “R”, domuzīme un tipa apstiprinājuma numurs. |
| --- | --- |

5.4.2.

šo noteikumu numurs, aiz tā burts “R”, domuzīme un tipa apstiprinājuma numurs.

| 5.5. | Apstiprinājuma marķējums ir skaidri salasāms un neizdzēšams. |
| --- | --- |

5.5.

Apstiprinājuma marķējums ir skaidri salasāms un neizdzēšams.

| 5.6. | Šo noteikumu 2. pielikumā sniegti apstiprinājuma marķējuma izvietojuma piemēri. |
| --- | --- |

5.6.

Šo noteikumu 2. pielikumā sniegti apstiprinājuma marķējuma izvietojuma piemēri.

6.   PRASĪBAS

6.1.   Riepu izmēri

6.1.1.   Riepas profila platums

| 6.1.1.1. | Profila platumu aprēķina pēc šādas formulas:
  S = S1 + K ( A – A1)
  kur:






  S | ir “profila platums” milimetros, mērot uz mērījumu riteņa loka; |
| --- | --- | --- |
| S1 | ir “nominālais profila platums” (milimetros), kā norādīts riepas izmēra apzīmējumā uz riepas sānmalas; |
| A | ir mērījumu loka platums (izteikts milimetros), kā izgatavotājs to norādījis paskaidrojumos; |
| A1 | ir teorētiskā loka platums (izteikts milimetros); |
| A1 | pieņem, ka tas ir vienāds ar S1, kas reizināts ar riepas izgatavotāja norādīto koeficientu X; |
| K | ir vienāds ar 0,4. |

6.1.1.1.

Profila platumu aprēķina pēc šādas formulas:

S = S1 + K ( A – A1)

kur:

S

ir “profila platums” milimetros, mērot uz mērījumu riteņa loka;

S1

ir “nominālais profila platums” (milimetros), kā norādīts riepas izmēra apzīmējumā uz riepas sānmalas;

A

ir mērījumu loka platums (izteikts milimetros), kā izgatavotājs to norādījis paskaidrojumos;

A1

ir teorētiskā loka platums (izteikts milimetros);

A1

pieņem, ka tas ir vienāds ar S1, kas reizināts ar riepas izgatavotāja norādīto koeficientu X;

K

ir vienāds ar 0,4.

| 6.1.1.2. | Tomēr attiecībā uz riepu tipiem, kuriem izmēra apzīmējums ir norādīts šo noteikumu 5. pielikuma tabulu pirmajā slejā, profila platums var būt tāds, kā norādīts iepretim riepas apzīmējumam tabulā. |
| --- | --- |

6.1.1.2.

Tomēr attiecībā uz riepu tipiem, kuriem izmēra apzīmējums ir norādīts šo noteikumu 5. pielikuma tabulu pirmajā slejā, profila platums var būt tāds, kā norādīts iepretim riepas apzīmējumam tabulā.

6.1.2.   Riepas ārējais diametrs

| 6.1.2.1. | Riepas ārējo diametru aprēķina pēc šādas formulas:
  D = d + 2H
  kur:






  D | ir ārējais diametrs milimetros; |
| --- | --- | --- |
| d | ir nosacītais skaitlis, kas definēts 2.16.3. punktā, izteikts milimetros; |
| H | ir nominālais profila augstums milimetros un ir vienāds ar:
  H = S1 × 0,01 Ra
  kur:






  S1 | ir nominālais profila platums (milimetros); un |
| Ra | ir nominālā augstuma un platuma attiecība; |

6.1.2.1.

Riepas ārējo diametru aprēķina pēc šādas formulas:

D = d + 2H

kur:

D

ir ārējais diametrs milimetros;

d

ir nosacītais skaitlis, kas definēts 2.16.3. punktā, izteikts milimetros;

H

ir nominālais profila augstums milimetros un ir vienāds ar:

H = S1 × 0,01 Ra

kur:

S1

ir nominālais profila platums (milimetros); un

Ra

ir nominālā augstuma un platuma attiecība;

visas vērtības, kā norādīts uz riepas sānmalas riepas izmēra apzīmējumā un atbilstīgi 3.4. punkta prasībām.

| 6.1.2.2. | Tomēr attiecībā uz riepu tipiem, kuriem izmēra apzīmējums ir norādīts šo noteikumu 5. pielikuma tabulu pirmajā slejā, ārējais diametrs var būt tāds, kā norādīts iepretim riepas apzīmējumam tabulā. |
| --- | --- |

6.1.2.2.

Tomēr attiecībā uz riepu tipiem, kuriem izmēra apzīmējums ir norādīts šo noteikumu 5. pielikuma tabulu pirmajā slejā, ārējais diametrs var būt tāds, kā norādīts iepretim riepas apzīmējumam tabulā.

6.1.3.   Pneimatisko riepu mērīšanas metode

Pneimatisko riepu izmērus mēra saskaņā ar šo noteikumu 6. pielikumā norādīto procedūru.

6.1.4.   Riepas profila platuma specifikācijas

| 6.1.4.1. | Riepas gabarītplatums var būt mazāks par profila platumu S, ko nosaka saskaņā ar 6.1.1. punktu. |
| --- | --- |

6.1.4.1.

Riepas gabarītplatums var būt mazāks par profila platumu S, ko nosaka saskaņā ar 6.1.1. punktu.

| 6.1.4.2. | Tas var minēto vērtību pārsniegt līdz pat vērtībai, kas dota 5. pielikumā, vai attiecībā uz izmēriem, kas nav iekļauti 5. pielikumā, piemēro šādus procentus:






  6.1.4.2.1. | Lietošana parastos un sniega apstākļos:






  a) | loka diametra kods 13 un lielāks: + 10 procenti; |
| --- | --- | --- | --- |

6.1.4.2.

Tas var minēto vērtību pārsniegt līdz pat vērtībai, kas dota 5. pielikumā, vai attiecībā uz izmēriem, kas nav iekļauti 5. pielikumā, piemēro šādus procentus:

6.1.4.2.1.

Lietošana parastos un sniega apstākļos:

a)

loka diametra kods 13 un lielāks: + 10 procenti;

| b) | loka diametra kodi līdz 12 (ieskaitot): + 8 procenti. |
| --- | --- |

b)

loka diametra kodi līdz 12 (ieskaitot): + 8 procenti.

| 6.1.4.2.2. | Īpaša izmantojuma riepām, kas piemērotas ierobežotai lietošanai uz ceļiem un ir marķētas ar “MST”: 25 procenti. |
| --- | --- |

6.1.4.2.2.

Īpaša izmantojuma riepām, kas piemērotas ierobežotai lietošanai uz ceļiem un ir marķētas ar “MST”: 25 procenti.

6.1.5.   Riepas ārējā diametra specifikācijas

| 6.1.5.1. | Riepas ārējais diametrs nedrīkst būt ārpus Dmin un Dmax vērtībām, kas norādītas 5. pielikumā. |
| --- | --- |

6.1.5.1.

Riepas ārējais diametrs nedrīkst būt ārpus Dmin un Dmax vērtībām, kas norādītas 5. pielikumā.

| 6.1.5.2. | Izmēriem, kas nav uzskaitīti 5. pielikumā, riepas ārējais diametrs nedrīkst būt ārpus Dmin un Dmax vērtībām, ko iegūst, izmantojot šādas formulas: | Dmin = d + (2H × a) |
| --- | --- | --- |

6.1.5.2.

Izmēriem, kas nav uzskaitīti 5. pielikumā, riepas ārējais diametrs nedrīkst būt ārpus Dmin un Dmax vērtībām, ko iegūst, izmantojot šādas formulas:

Dmin = d + (2H × a)

| | Dmax = d + (2H × b) |
| --- | --- |

Dmax = d + (2H × b)

kur:

H un d – kā definēts 6.1.2.1. punktā, un a un b – kā definēts attiecīgi 6.1.5.2.1. un 6.1.5.2.2. punktā.

| 6.1.5.2.1. | Riepām parastai lietošanas uz lielceļiem un sniega riepām a







  loka diametra kods 13 un lielāks | : | 0,97 |
| --- | --- | --- | --- |
| loka diametra kodi līdz 12 (ieskaitot) | : | 0,93 |
| īpaša izmantojuma riepām | : | 1,00 |

6.1.5.2.1.

Riepām parastai lietošanas uz lielceļiem un sniega riepām a

loka diametra kods 13 un lielāks

:

0,97

loka diametra kodi līdz 12 (ieskaitot)

:

0,93

īpaša izmantojuma riepām

:

1,00

| 6.1.5.2.2. | Riepām parastai lietošanas uz lielceļiem b







  loka diametra kods 13 un lielāks | : | 1,07 |
| --- | --- | --- | --- |
| loka diametra kodi līdz 12 (ieskaitot) | : | 1,10 |
| sniega riepām un īpaša izmantojuma riepām | : | 1,12 |

6.1.5.2.2.

Riepām parastai lietošanas uz lielceļiem b

loka diametra kods 13 un lielāks

:

1,07

loka diametra kodi līdz 12 (ieskaitot)

:

1,10

sniega riepām un īpaša izmantojuma riepām

:

1,12

6.2.   Slodzes un ātruma raksturojuma tests

| 6.2.1. | Slodzes un ātruma raksturojuma testu pneimatiskajām riepām veic saskaņā ar šo noteikumu 7. pielikumā aprakstīto procedūru. |
| --- | --- |

6.2.1.

Slodzes un ātruma raksturojuma testu pneimatiskajām riepām veic saskaņā ar šo noteikumu 7. pielikumā aprakstīto procedūru.

| 6.2.1.1. | Ja iesniegts pieteikums riepām, kas izmēra apzīmējumā identificētas ar burtu kodu “V” un piemērotas ātrumam virs 240 km/h, vai riepām, kas izmēra apzīmējumā identificētas ar burtu kodu “Z” un piemērotas ātrumam virs 270 km/h (sk. 4.1.15. punktu), tad iepriekš minēto slodzes un ātruma testu veic vienai riepai tādos slodzes un ātruma apstākļos, kādi uz riepas norādīti iekavās (sk. 3.1.14. punktu). Vēl viens slodzes un ātruma tests jāveic otrai tāda paša tipa riepai tādos slodzes un ātruma apstākļos, ja tādi ir, kurus kā maksimālos ir norādījis riepu izgatavotājs (sk. 4.1.15. punktu). |
| --- | --- |

6.2.1.1.

Ja iesniegts pieteikums riepām, kas izmēra apzīmējumā identificētas ar burtu kodu “V” un piemērotas ātrumam virs 240 km/h, vai riepām, kas izmēra apzīmējumā identificētas ar burtu kodu “Z” un piemērotas ātrumam virs 270 km/h (sk. 4.1.15. punktu), tad iepriekš minēto slodzes un ātruma testu veic vienai riepai tādos slodzes un ātruma apstākļos, kādi uz riepas norādīti iekavās (sk. 3.1.14. punktu). Vēl viens slodzes un ātruma tests jāveic otrai tāda paša tipa riepai tādos slodzes un ātruma apstākļos, ja tādi ir, kurus kā maksimālos ir norādījis riepu izgatavotājs (sk. 4.1.15. punktu).

| 6.2.2. | Ja riepai pēc tam, kad tai veikts slodzes un ātruma tests, nav redzama protektora atdalīšanās, atslāņošanās, korda atdalīšanās, šķelšanās vai pārrauti kordi, uzskata, ka riepa testu ir izturējusi. |
| --- | --- |

6.2.2.

Ja riepai pēc tam, kad tai veikts slodzes un ātruma tests, nav redzama protektora atdalīšanās, atslāņošanās, korda atdalīšanās, šķelšanās vai pārrauti kordi, uzskata, ka riepa testu ir izturējusi.

| 6.2.3. | Riepas ārējais diametrs, mērīts sešas stundas pēc slodzes un ātruma raksturojuma testa, nedrīkst atšķirties no pirms testa reģistrētā ārējā diametra vairāk kā par ± 3,5 %. |
| --- | --- |

6.2.3.

Riepas ārējais diametrs, mērīts sešas stundas pēc slodzes un ātruma raksturojuma testa, nedrīkst atšķirties no pirms testa reģistrētā ārējā diametra vairāk kā par ± 3,5 %.

| 6.2.4. | Riepas gabarītplatums, ko mēra slodzes un ātruma raksturojuma testa beigās, nepārsniedz 6.1.4.2. punktā noteiktās vērtības. |
| --- | --- |

6.2.4.

Riepas gabarītplatums, ko mēra slodzes un ātruma raksturojuma testa beigās, nepārsniedz 6.1.4.2. punktā noteiktās vērtības.

6.3.   Dinamiska riepu palielināšanās

Riepām, kuras norādītas šo noteikumu 9. pielikuma 1.1. punktā un kuras atbilst slodzes un ātruma raksturojuma testa prasībām saskaņā ar 6.2. punktu, veic dinamiskās palielināšanās testu saskaņā ar minētajā pielikumā aprakstīto procedūru.

7.   PNEIMATISKĀS RIEPAS TIPA GROZĪJUMI UN APSTIPRINĀJUMA PAPLAŠINĀJUMS

| 7.1. | Par visiem pneimatiskās riepas tipa pārveidojumiem ziņo administratīvajai struktūrvienībai, kas apstiprinājusi pneimatiskās riepas tipu. Struktūrvienība var:






  7.1.1. | uzskatīt, ka izdarītajiem pārveidojumiem nevarētu būt ievērojamas negatīvas sekas un ka pneimatiskā riepa joprojām atbilst prasībām; vai |
| --- | --- | --- |

7.1.

Par visiem pneimatiskās riepas tipa pārveidojumiem ziņo administratīvajai struktūrvienībai, kas apstiprinājusi pneimatiskās riepas tipu. Struktūrvienība var:

7.1.1.

uzskatīt, ka izdarītajiem pārveidojumiem nevarētu būt ievērojamas negatīvas sekas un ka pneimatiskā riepa joprojām atbilst prasībām; vai

| 7.1.2. | par testu veikšanu atbildīgajam tehniskajam dienestam pieprasīt papildu testa protokolu. |
| --- | --- |

7.1.2.

par testu veikšanu atbildīgajam tehniskajam dienestam pieprasīt papildu testa protokolu.

| 7.1.3. | Ja pārveido riepas protektora rakstu, uzskata, ka nav nepieciešams atkārtot 6.2. punktā noteikto testu. |
| --- | --- |

7.1.3.

Ja pārveido riepas protektora rakstu, uzskata, ka nav nepieciešams atkārtot 6.2. punktā noteikto testu.

| 7.1.4. | Apstiprinājuma paplašinājums riepām, kuras piemērotas ātrumiem virs 240 km/h un kuras izmēra apzīmējumā identificē ar burtu kodu “V” (vai 270 km/h riepām, kuras izmēra apzīmējumā identificē ar burtu kodu “Z”), lai sertificētu dažādus maksimālos ātrumus un/vai slodzes, ir atļauts, ja tehniskais dienests, kurš atbild par testu veikšanu, sniedz jaunu testa protokolu attiecībā uz jauno maksimālo ātrumu un nestspēju.
  Šādas jaunas slodzes un ātruma spējas norāda 1. pielikuma 9. punktā. |
| --- | --- |

7.1.4.

Apstiprinājuma paplašinājums riepām, kuras piemērotas ātrumiem virs 240 km/h un kuras izmēra apzīmējumā identificē ar burtu kodu “V” (vai 270 km/h riepām, kuras izmēra apzīmējumā identificē ar burtu kodu “Z”), lai sertificētu dažādus maksimālos ātrumus un/vai slodzes, ir atļauts, ja tehniskais dienests, kurš atbild par testu veikšanu, sniedz jaunu testa protokolu attiecībā uz jauno maksimālo ātrumu un nestspēju.

Šādas jaunas slodzes un ātruma spējas norāda 1. pielikuma 9. punktā.

| 7.2. | Noteikumu 5.3. punktā paredzētajā kārtībā par apstiprinājumu vai apstiprinājuma atteikumu, norādot izmaiņas, paziņo nolīguma pusēm, kuras piemēro šos noteikumus. |
| --- | --- |

7.2.

Noteikumu 5.3. punktā paredzētajā kārtībā par apstiprinājumu vai apstiprinājuma atteikumu, norādot izmaiņas, paziņo nolīguma pusēm, kuras piemēro šos noteikumus.

| 7.3. | Kompetentā iestāde, kas izsniedz apstiprinājuma paplašinājumu, piešķir sērijas numuru katrai paplašinājuma paziņojuma veidlapai. |
| --- | --- |

7.3.

Kompetentā iestāde, kas izsniedz apstiprinājuma paplašinājumu, piešķir sērijas numuru katrai paplašinājuma paziņojuma veidlapai.

8.   RAŽOŠANAS ATBILSTĪBA

Ražošanas atbilstības nodrošināšanas procedūra atbilst nolīguma 2. papildinājumā (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) izklāstītajām procedūrām, ievērojot šādas prasības:

| 8.1. | saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātas riepas izgatavo tā atbilstīgi apstiprinātajam tipam saskaņā ar 6. punktā noteiktajām prasībām; |
| --- | --- |

8.1.

saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātas riepas izgatavo tā atbilstīgi apstiprinātajam tipam saskaņā ar 6. punktā noteiktajām prasībām;

| 8.2. | iestāde, kas ir piešķīrusi tipa apstiprinājumu, jebkurā laikā var pārbaudīt katrā ražošanas uzņēmumā piemērotās atbilstības kontroles metodes. Katrā ražošanas uzņēmumā šādas pārbaudes parasti notiek reizi divos gados. |
| --- | --- |

8.2.

iestāde, kas ir piešķīrusi tipa apstiprinājumu, jebkurā laikā var pārbaudīt katrā ražošanas uzņēmumā piemērotās atbilstības kontroles metodes. Katrā ražošanas uzņēmumā šādas pārbaudes parasti notiek reizi divos gados.

9.   SANKCIJAS PAR RAŽOŠANAS NEATBILSTĪBU

| 9.1. | Saskaņā ar šiem noteikumiem piešķirto pneimatiskās riepas tipa apstiprinājumu var atsaukt, ja konstatē neatbilstību 8.1. punktā noteiktajām prasībām vai ja no sērijas ņemtās riepas neiztur minētajā punktā noteiktos testus. |
| --- | --- |

9.1.

Saskaņā ar šiem noteikumiem piešķirto pneimatiskās riepas tipa apstiprinājumu var atsaukt, ja konstatē neatbilstību 8.1. punktā noteiktajām prasībām vai ja no sērijas ņemtās riepas neiztur minētajā punktā noteiktos testus.

| 9.2. | Ja nolīguma puse, kura piemēro šos noteikumus, atsauc iepriekš piešķirtu apstiprinājumu, tā, izmantojot paziņojuma veidlapu, kura atbilst paraugam šo noteikumu 1. pielikumā, informē pārējās nolīguma puses, kuras piemēro šos noteikumus. |
| --- | --- |

9.2.

Ja nolīguma puse, kura piemēro šos noteikumus, atsauc iepriekš piešķirtu apstiprinājumu, tā, izmantojot paziņojuma veidlapu, kura atbilst paraugam šo noteikumu 1. pielikumā, informē pārējās nolīguma puses, kuras piemēro šos noteikumus.

10.   PILNĪGA RAŽOŠANAS IZBEIGŠANA

Ja apstiprinājuma turētājs pilnībā pārtrauc ražot saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātu pneimatiskās riepas tipu, tas attiecīgi informē iestādi, kas piešķīrusi apstiprinājumu. Pēc attiecīgā paziņojuma saņemšanas šī iestāde informē pārējās 1958. gada nolīguma puses, kas piemēro šos noteikumus, izmantojot paziņojuma veidlapu, kas atbilst paraugam šo noteikumu 1. pielikumā.

11.   TO TEHNISKO DIENESTU NOSAUKUMS UN ADRESE, KAS ATBILDĪGI PAR APSTIPRINĀŠANAS TESTU VEIKŠANU, KĀ ARĪ ADMINISTRATĪVO STRUKTŪRVIENĪBU NOSAUKUMS UN ADRESE

| 11.1. | Nolīguma puses, kuras piemēro šos noteikumus, paziņo Apvienoto Nāciju Organizācijas Sekretariātam to tehnisko dienestu nosaukumu un adresi, kas atbildīgi par apstiprināšanas testu veikšanu, kā arī to administratīvo struktūrvienību nosaukumu un adresi, kuras piešķir apstiprinājumu un kurām jānosūta veidlapas, kas apliecina citās valstīs izdotu apstiprinājumu, tā paplašinājumu, atteikumu vai atsaukumu. |
| --- | --- |

11.1.

Nolīguma puses, kuras piemēro šos noteikumus, paziņo Apvienoto Nāciju Organizācijas Sekretariātam to tehnisko dienestu nosaukumu un adresi, kas atbildīgi par apstiprināšanas testu veikšanu, kā arī to administratīvo struktūrvienību nosaukumu un adresi, kuras piešķir apstiprinājumu un kurām jānosūta veidlapas, kas apliecina citās valstīs izdotu apstiprinājumu, tā paplašinājumu, atteikumu vai atsaukumu.

| 11.2. | Nolīguma puses, kuras piemēro šos noteikumus, var izmantot riepu izgatavotāju laboratorijas un no tām, kas atrodas to teritorijā vai citas nolīguma puses teritorijā, var izraudzīt apstiprinātas testu laboratorijas, ja šīs citas nolīguma puses kompetentā administratīvā struktūrvienība iepriekš piekritusi šai procedūrai. |
| --- | --- |

11.2.

Nolīguma puses, kuras piemēro šos noteikumus, var izmantot riepu izgatavotāju laboratorijas un no tām, kas atrodas to teritorijā vai citas nolīguma puses teritorijā, var izraudzīt apstiprinātas testu laboratorijas, ja šīs citas nolīguma puses kompetentā administratīvā struktūrvienība iepriekš piekritusi šai procedūrai.

| 11.3. | Ja nolīguma puse, kas piemēro 11.2. punktu, vēlas, to testos var pārstāvēt viena vai vairākas personas pēc tās izvēles. |
| --- | --- |

11.3.

Ja nolīguma puse, kas piemēro 11.2. punktu, vēlas, to testos var pārstāvēt viena vai vairākas personas pēc tās izvēles.

---

(1)  Piemēro arī Noteikumos Nr. 54.

(2)  Sk. skaidrojošo attēlu papildinājumā.

(3)  Attiecas tikai uz riepām, kuras izmēra apzīmējumā ir identificētas ar burtu kodu “V”, un līdz riepu izgatavotāja norādītajam maksimālajam ātrumam.

(4)  Attiecas arī uz riepām, kuras izmēra apzīmējumā ir identificētas ar burtu kodu “Z”.

(5)  Starpātrumiem ir atļauta maksimālās nestspējas lineāra interpolācija.

(6)  No šo noteikumu 8. papildinājuma spēkā stāšanās dienas šīm riepām neizsniedz jaunus apstiprinājumus saskaņā ar Noteikumiem Nr. 75. Šie riepu izmēri tagad ir iekļauti Noteikumos Nr. 54.

(7)  1 Vācija, 2 Francija, 3 Itālija, 4 Nīderlande, 5 Zviedrija, 6 Beļģija, 7 Ungārija, 8 Čehijas Republika, 9 Spānija, 10 Serbija, 11 Apvienotā Karaliste, 12 Austrija, 13 Luksemburga, 14 Šveice, 15 (brīvs), 16 Norvēģija, 17 Somija, 18 Dānija, 19 Rumānija, 20 Polija, 21 Portugāle, 22 Krievijas Federācija, 23 Grieķija, 24 Īrija, 25 Horvātija, 26 Slovēnija, 27 Slovākija, 28 Baltkrievija, 29 Igaunija, 30 (brīvs), 31 Bosnija un Hercegovina, 32 Latvija, 33 (brīvs), 34 Bulgārija, 35 (brīvs), 36 Lietuva, 37 Turcija, 38 (brīvs), 39 Azerbaidžāna, 40 Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika, 41 (brīvs), 42 Eiropas Savienība (apstiprinājumus piešķir dalībvalstis, izmantojot attiecīgo EEK simbolu), 43 Japāna, 44 (brīvs), 45 Austrālija, 46 Ukraina, 47 Dienvidāfrika, 48 Jaunzēlande, 49 Kipra, 50 Malta, 51 Korejas Republika, 52 Malaizija, 53 Taizeme, 54 un 55 (brīvs), 56 Melnkalne, 57 (brīvs) un 58 Tunisija. Nākamos numurus piešķir pārējām valstīm tādā hronoloģiskā secībā, kādā tās ratificē nolīgumu vai pievienojas nolīgumam par vienveida tehnisko priekšrakstu pieņemšanu riteņu transportlīdzekļiem, aprīkojumam un daļām, kuras var uzstādīt un/vai izmantot riteņu transportlīdzekļos, un saskaņā ar šiem priekšrakstiem piešķiramo atbilstības novērtēšanas apstiprinājumu savstarpējās atzīšanas nosacījumiem, un Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretārs paziņo nolīguma pusēm tām piešķirtos numurus.

---

Papildinājums

PASKAIDROJOŠS ATTĒLS

(skatīt šo noteikumu 2. punktu)

Image

---

1. PIELIKUMS

PAZIŅOJUMS

(maksimālais izmērs: A4 (210 × 297 mm))

Image

---

2. PIELIKUMS

APSTIPRINĀJUMA MARĶĒJUMA IZVIETOJUMS

Image

---

3. PIELIKUMS

Riepu marķējumu izvietojums

Marķējuma piemērs, kam jāatrodas uz riepu tipiem, ko laiž tirgū pēc šo noteikumu stāšanās spēkā

Image

Šis marķējums norāda, ka tā ir pneimatiska riepa, kam:

| — | nominālais profila platums ir 100, |
| --- | --- |

—

nominālais profila platums ir 100,

| — | nominālā augstuma un platuma attiecība ir 80, |
| --- | --- |

—

nominālā augstuma un platuma attiecība ir 80,

| — | ir diagonāli apjozta konstrukcija, |
| --- | --- |

—

ir diagonāli apjozta konstrukcija,

| — | nominālais loka diametrs ir 457 mm, kura kods ir 18, |
| --- | --- |

—

nominālais loka diametrs ir 457 mm, kura kods ir 18,

| — | kravnesība ir 206 kg, kas atbilst šo noteikumu 4. pielikumā norādītajam slodzes indeksam 53, |
| --- | --- |

—

kravnesība ir 206 kg, kas atbilst šo noteikumu 4. pielikumā norādītajam slodzes indeksam 53,

| — | ir ātruma kategorija S (maksimālais ātrums 180 km/h), |
| --- | --- |

—

ir ātruma kategorija S (maksimālais ātrums 180 km/h),

| — | paredzēta montāžai bez kameras (“bezkameras”), |
| --- | --- |

—

paredzēta montāžai bez kameras (“bezkameras”),

| — | sniega riepa ražota 2003. gada divdesmit piektajā nedēļā. |
| --- | --- |

—

sniega riepa ražota 2003. gada divdesmit piektajā nedēļā.

Riepas apzīmējumu veido marķējumi, un tiem ir šāds izvietojums un secība:

| a) | izmēra apzīmējums ar nominālo profila platumu, nominālo augstuma un platuma attiecību, tipa konstrukcijas simbolu (ja piemērojams) un nominālo loka diametru ir izkārtots, kā iepriekš norādīts piemērā: 100/80Bl8; |
| --- | --- |

a)

izmēra apzīmējums ar nominālo profila platumu, nominālo augstuma un platuma attiecību, tipa konstrukcijas simbolu (ja piemērojams) un nominālo loka diametru ir izkārtots, kā iepriekš norādīts piemērā: 100/80Bl8;

| b) | slodzes indeksu un ātruma kategorija simbolu kopā novieto netālu no riepas izmēra apzīmējuma. Tie var atrasties pirms vai aiz tā vai arī virs vai zem tā; |
| --- | --- |

b)

slodzes indeksu un ātruma kategorija simbolu kopā novieto netālu no riepas izmēra apzīmējuma. Tie var atrasties pirms vai aiz tā vai arī virs vai zem tā;

| c) | marķējums “TUBELESS” un “REINFORCED” vai “REINF”, un “M + S”, un “MST”, un/vai “MOPED” (vai “CYCLOMOTEUR”, vai “CICLOMOTORE”) var atrasties atstatu no izmēra apzīmējuma simbola; |
| --- | --- |

c)

marķējums “TUBELESS” un “REINFORCED” vai “REINF”, un “M + S”, un “MST”, un/vai “MOPED” (vai “CYCLOMOTEUR”, vai “CICLOMOTORE”) var atrasties atstatu no izmēra apzīmējuma simbola;

| d) | riepām, kas derīgas ātrumam virs 240 km/h, attiecīgie burtu kodi “V” vai “Z” jāmarķē pirms konstrukcijas marķējuma (piemēram, 140/60ZR18). Atsauces slodzes indekss un ātruma kategorijas simbols attiecīgā gadījumā ir jāmarķē iekavās (sk. 3.1.14. punktu). |
| --- | --- |

d)

riepām, kas derīgas ātrumam virs 240 km/h, attiecīgie burtu kodi “V” vai “Z” jāmarķē pirms konstrukcijas marķējuma (piemēram, 140/60ZR18). Atsauces slodzes indekss un ātruma kategorijas simbols attiecīgā gadījumā ir jāmarķē iekavās (sk. 3.1.14. punktu).

---

4. PIELIKUMS

SLODZES INDEKSA UN MAKSIMĀLĀS MASAS ATBILSTĪBA

| A | = | slodzes indekss |
| --- | --- | --- |
| B | = | maksimālā atbilstošā masa (kg) |

A

=

slodzes indekss

B

=

maksimālā atbilstošā masa (kg)

| A | B |
| --- | --- |
| 16 | 71 |
| 17 | 73 |
| 18 | 75 |
| 19 | 77,5 |
| 20 | 80 |
| 21 | 82,5 |
| 22 | 85 |
| 23 | 87,5 |
| 24 | 90 |
| 25 | 92,5 |
| 26 | 95 |
| 27 | 97 |
| 28 | 100 |
| 29 | 103 |
| 30 | 106 |
| 31 | 109 |
| 32 | 112 |
| 33 | 115 |
| 34 | 118 |
| 35 | 121 |
| 36 | 125 |
| 37 | 128 |
| 38 | 132 |
| 39 | 136 |
| 40 | 140 |
| 41 | 145 |
| 42 | 150 |
| 43 | 155 |
| 44 | 160 |
| 45 | 165 |
| 46 | 170 |
| 47 | 175 |
| 48 | 180 |
| 49 | 185 |
| 50 | 190 |
| 51 | 195 |
| 52 | 200 |
| 53 | 206 |
| 54 | 212 |
| 55 | 218 |
| 56 | 224 |
| 57 | 230 |
| 58 | 236 |
| 59 | 243 |
| 60 | 250 |
| 61 | 257 |
| 62 | 265 |
| 63 | 272 |
| 64 | 280 |
| 65 | 290 |
| 66 | 300 |
| 67 | 307 |
| 68 | 315 |
| 69 | 325 |
| 70 | 335 |
| 71 | 345 |
| 72 | 355 |
| 73 | 365 |
| 74 | 375 |
| 75 | 387 |
| 76 | 400 |
| 77 | 412 |
| 78 | 425 |
| 79 | 437 |
| 80 | 450 |
| 81 | 462 |
| 82 | 475 |
| 83 | 487 |
| 84 | 500 |
| 85 | 515 |
| 86 | 530 |
| 87 | 545 |
| 88 | 560 |
| 89 | 580 |
| 90 | 600 |

A

B

16

71

17

73

18

75

19

77,5

20

80

21

82,5

22

85

23

87,5

24

90

25

92,5

26

95

27

97

28

100

29

103

30

106

31

109

32

112

33

115

34

118

35

121

36

125

37

128

38

132

39

136

40

140

41

145

42

150

43

155

44

160

45

165

46

170

47

175

48

180

49

185

50

190

51

195

52

200

53

206

54

212

55

218

56

224

57

230

58

236

59

243

60

250

61

257

62

265

63

272

64

280

65

290

66

300

67

307

68

315

69

325

70

335

71

345

72

355

73

365

74

375

75

387

76

400

77

412

78

425

79

437

80

450

81

462

82

475

83

487

84

500

85

515

86

530

87

545

88

560

89

580

90

600

---

5. PIELIKUMS

RIEPAS IZMĒRA APZĪMĒJUMS UN IZMĒRI

1.   tabula

Motociklu riepas

Izmēri ar loka diametra kodu 12 un zemāk

| Riepas izmērs | Mērījumu loka
  platuma kods | Gabarītdiametrs
  (mm) | Profila platums
  (mm) | Maksimālais gabarītplatums
  (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | D.min | D | D.max | | |
| 2.50 – 8 | | 328 | 338 | 352 | | |
| 2.50 – 9 | | 354 | 364 | 378 | | |
| 2.50 – 10 | 1.50 | 379 | 389 | 403 | 65 | 70 |
| 2.50 – 12 | | 430 | 440 | 451 | | |
| 2.75 – 8 | | 338 | 348 | 363 | | |
| 2.75 – 9 | 1.75 | 364 | 374 | 383 | 71 | 77 |
| 2.75 – 10 | | 389 | 399 | 408 | | |
| 2.75 – 12 | | 440 | 450 | 462 | | |
| 3.00 – 4 | | 241 | 251 | 264 | | |
| 3.00 – 5 | | 266 | 276 | 291 | | |
| 3.00 – 6 | | 291 | 301 | 314 | | |
| 3.00 – 7 | | 317 | 327 | 342 | | |
| 3.00 – 8 | 2.10 | 352 | 362 | 378 | 80 | 86 |
| 3.00 – 9 | | 378 | 388 | 401 | | |
| 3.00 – 10 | | 403 | 413 | 422 | | |
| 3.00 – 12 | | 454 | 464 | 473 | | |
| 3.25 – 8 | | 362 | 372 | 386 | | |
| 3.25 – 9 | | 388 | 398 | 412 | | |
| 3.25 – 10 | 2.50 | 414 | 424 | 441 | 88 | 95 |
| 3.25 – 12 | | 465 | 475 | 492 | | |
| 3.50 – 4 | | 264 | 274 | 291 | | |
| 3.50 – 5 | | 289 | 299 | 316 | | |
| 3.50 – 6 | | 314 | 324 | 341 | | |
| 3.50 – 7 | 2.50 | 340 | 350 | 367 | 92 | 99 |
| 3.50 – 8 | | 376 | 386 | 397 | | |
| 3.50 – 9 | | 402 | 412 | 430 | | |
| 3.50 – 10 | | 427 | 437 | 448 | | |
| 3.50 – 12 | | 478 | 488 | 506 | | |
| 4.00 – 5 | | 314 | 326 | 346 | | |
| 4.00 – 6 | | 339 | 351 | 368 | | |
| 4.00 – 7 | 2.50 | 365 | 377 | 394 | 105 | 113 |
| 4.00 – 8 | | 401 | 415 | 427 | | |
| 4.00 – 10 | | 452 | 466 | 478 | | |
| 4,00 – 12 | | 505 | 517 | 538 | | |
| 4.50 – 6 | | 364 | 376 | 398 | | |
| 4.50 – 7 | | 390 | 402 | 424 | | |
| 4.50 – 8 | | 430 | 442 | 464 | | |
| 4.50 – 9 | 3.00 | 456 | 468 | 490 | 120 | 130 |
| 4.50 – 10 | | 481 | 493 | 515 | | |
| 4.50 – 12 | | 532 | 544 | 568 | | |
| 5.00 – 8 | | 453 | 465 | 481 | | |
| 5.00 – 10 | 3.50 | 504 | 516 | 532 | 134 | 145 |
| 5.00 – 12 | | 555 | 567 | 583 | | |
| 6.00 – 6 | 4.00 | 424 | 436 | 464 | | |
| 6.00 – 7 | | 450 | 462 | 490 | 154 | 166 |
| 6.00 – 8 | | 494 | 506 | 534 | | |
| 6,00 – 9 | | 520 | 532 | 562 | | |

Riepas izmērs

Mērījumu loka

platuma kods

Gabarītdiametrs

(mm)

Profila platums

(mm)

Maksimālais gabarītplatums

(mm)

D.min

D

D.max

2.50 – 8

328

338

352

2.50 – 9

354

364

378

2.50 – 10

1.50

379

389

403

65

70

2.50 – 12

430

440

451

2.75 – 8

338

348

363

2.75 – 9

1.75

364

374

383

71

77

2.75 – 10

389

399

408

2.75 – 12

440

450

462

3.00 – 4

241

251

264

3.00 – 5

266

276

291

3.00 – 6

291

301

314

3.00 – 7

317

327

342

3.00 – 8

2.10

352

362

378

80

86

3.00 – 9

378

388

401

3.00 – 10

403

413

422

3.00 – 12

454

464

473

3.25 – 8

362

372

386

3.25 – 9

388

398

412

3.25 – 10

2.50

414

424

441

88

95

3.25 – 12

465

475

492

3.50 – 4

264

274

291

3.50 – 5

289

299

316

3.50 – 6

314

324

341

3.50 – 7

2.50

340

350

367

92

99

3.50 – 8

376

386

397

3.50 – 9

402

412

430

3.50 – 10

427

437

448

3.50 – 12

478

488

506

4.00 – 5

314

326

346

4.00 – 6

339

351

368

4.00 – 7

2.50

365

377

394

105

113

4.00 – 8

401

415

427

4.00 – 10

452

466

478

4,00 – 12

505

517

538

4.50 – 6

364

376

398

4.50 – 7

390

402

424

4.50 – 8

430

442

464

4.50 – 9

3.00

456

468

490

120

130

4.50 – 10

481

493

515

4.50 – 12

532

544

568

5.00 – 8

453

465

481

5.00 – 10

3.50

504

516

532

134

145

5.00 – 12

555

567

583

6.00 – 6

4.00

424

436

464

6.00 – 7

450

462

490

154

166

6.00 – 8

494

506

534

6,00 – 9

520

532

562

1.a   tabula

Mopēdu riepas

Izmēri ar loka diametra kodu 12 un zemāk

| Riepas izmērs | Mērījumu loka
  platuma kods | Gabarītdiametrs
  (mm) | Profila platums
  (mm) | Maksimālais gabarītplatums
  (mm) (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | D.min | D | D.max (1) | | |
| 2 – 12 | 1.35 | 413 | 417 | 426 | 55 | 59 |
| 2-1/2 – 12 | 1.50 | 425 | 431 | 441 | 62 | 67 |
| 2-1/2 – 8 | 1.75 | 339 | 345 | 356 | 70 | 76 |
| 2-1/2 – 9 | 1.75 | 365 | 371 | 382 | 70 | 76 |
| 2-3/4 – 9 | 1.75 | 375 | 381 | 393 | 73 | 79 |
| 3 – 10 | 2.10 | 412 | 418 | 431 | 84 | 91 |
| 3 – 12 | 2.10 | 463 | 469 | 482 | 84 | 91 |

Riepas izmērs

Mērījumu loka

platuma kods

Gabarītdiametrs

(mm)

Profila platums

(mm)

Maksimālais gabarītplatums

(mm) (1)

D.min

D

D.max (1)

2 – 12

1.35

413

417

426

55

59

2-1/2 – 12

1.50

425

431

441

62

67

2-1/2 – 8

1.75

339

345

356

70

76

2-1/2 – 9

1.75

365

371

382

70

76

2-3/4 – 9

1.75

375

381

393

73

79

3 – 10

2.10

412

418

431

84

91

3 – 12

2.10

463

469

482

84

91

2.   tabula

Motociklu riepas

Parasts profila izmērs

| Riepas izmērs | Mērījumu loka
  platuma kods | Gabarītdiametrs
  (mm) | Profila platums
  (mm) | Maksimālais gabarītplatums
  (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | D.min | D | D.max (2) | D.max (3) | | (2) | (3) |
| 1 3/4 – 19 | 1.20 | 582 | 589 | 597 | 605 | 50 | 54 | 58 |
| 2 – 14 | | 461 | 468 | 477 | 484 | | | |
| 2 – 15 | | 486 | 493 | 501 | 509 | | | |
| 2 – 16 | | 511 | 518 | 526 | 534 | | | |
| 2 – 17 | | 537 | 544 | 552 | 560 | | | |
| 2 – 18 | 1.35 | 562 | 569 | 577 | 585 | 55 | 58 | 63 |
| 2 – 19 | | 588 | 595 | 603 | 611 | | | |
| 2 – 20 | | 613 | 620 | 628 | 636 | | | |
| 2 – 21 | | 638 | 645 | 653 | 661 | | | |
| 2 – 22 | | 663 | 670 | 680 | 686 | | | |
| 2 1/4 – 14 | | 474 | 482 | 492 | 500 | | | |
| 2 1/4 – 15 | | 499 | 507 | 517 | 525 | | | |
| 2 1/4 – 16 | | 524 | 532 | 540 | 550 | | | |
| 2 1/4 – 17 | | 550 | 558 | 566 | 576 | | | |
| 2 1/4 – 18 | 1.50 | 575 | 583 | 591 | 601 | 62 | 66 | 71 |
| 2 1/4 – 19 | | 601 | 609 | 617 | 627 | | | |
| 2 1/4 – 20 | | 626 | 634 | 642 | 652 | | | |
| 2 1/4 – 21 | | 651 | 659 | 667 | 677 | | | |
| 2 1/4 – 22 | | 677 | 685 | 695 | 703 | | | |
| 2 1/2 – 14 | | 489 | 498 | 508 | 520 | | | |
| 2 1/2 – 15 | | 514 | 523 | 533 | 545 | | | |
| 2 1/2 – 16 | | 539 | 548 | 558 | 570 | | | |
| 2 1/2 – 17 | | 565 | 574 | 584 | 596 | | | |
| 2 1/2 – 18 | 1.60 | 590 | 599 | 609 | 621 | 68 | 72 | 78 |
| 2 1/2 – 19 | | 616 | 625 | 635 | 647 | | | |
| 2 1/2 – 20 | | 641 | 650 | 660 | 672 | | | |
| 2 1/2 – 21 | | 666 | 675 | 685 | 697 | | | |
| 2 1/2 – 22 | | 692 | 701 | 711 | 723 | | | |
| 2 3/4 – 14 | | 499 | 508 | 518 | 530 | | | |
| 2 3/4 – 15 | | 524 | 533 | 545 | 555 | | | |
| 2 3/4 – 16 | | 549 | 558 | 568 | 580 | | | |
| 2 3/4 – 17 | | 575 | 584 | 594 | 606 | | | |
| 2 3/4 – 18 | 1.85 | 600 | 609 | 621 | 631 | 75 | 80 | 86 |
| 2 3/4 – 19 | | 626 | 635 | 645 | 657 | | | |
| 2 3/4 – 20 | | 651 | 660 | 670 | 682 | | | |
| 2 3/4 – 21 | | 676 | 685 | 695 | 707 | | | |
| 2 3/4 – 22 | | 702 | 711 | 721 | 733 | | | |
| 3 – 16 | | 560 | 570 | 582 | 594 | | | |
| 3 – 17 | | 586 | 596 | 608 | 620 | | | |
| 3 – 18 | 1.85 | 611 | 621 | 633 | 645 | 81 | 86 | 93 |
| 3 – 19 | | 637 | 647 | 659 | 671 | | | |
| 3 1/4 – 16 | | 575 | 586 | 598 | 614 | | | |
| 3 1/4 – 17 | | 601 | 612 | 624 | 640 | | | |
| 3 1/4 – 18 | 2.15 | 626 | 637 | 651 | 665 | 89 | 94 | 102 |
| 3 1/4 – 19 | | 652 | 663 | 675 | 691 | | | |

Riepas izmērs

Mērījumu loka

platuma kods

Gabarītdiametrs

(mm)

Profila platums

(mm)

Maksimālais gabarītplatums

(mm)

D.min

D

D.max (2)

D.max (3)

(2)

(3)

1 3/4 – 19

1.20

582

589

597

605

50

54

58

2 – 14

461

468

477

484

2 – 15

486

493

501

509

2 – 16

511

518

526

534

2 – 17

537

544

552

560

2 – 18

1.35

562

569

577

585

55

58

63

2 – 19

588

595

603

611

2 – 20

613

620

628

636

2 – 21

638

645

653

661

2 – 22

663

670

680

686

2 1/4 – 14

474

482

492

500

2 1/4 – 15

499

507

517

525

2 1/4 – 16

524

532

540

550

2 1/4 – 17

550

558

566

576

2 1/4 – 18

1.50

575

583

591

601

62

66

71

2 1/4 – 19

601

609

617

627

2 1/4 – 20

626

634

642

652

2 1/4 – 21

651

659

667

677

2 1/4 – 22

677

685

695

703

2 1/2 – 14

489

498

508

520

2 1/2 – 15

514

523

533

545

2 1/2 – 16

539

548

558

570

2 1/2 – 17

565

574

584

596

2 1/2 – 18

1.60

590

599

609

621

68

72

78

2 1/2 – 19

616

625

635

647

2 1/2 – 20

641

650

660

672

2 1/2 – 21

666

675

685

697

2 1/2 – 22

692

701

711

723

2 3/4 – 14

499

508

518

530

2 3/4 – 15

524

533

545

555

2 3/4 – 16

549

558

568

580

2 3/4 – 17

575

584

594

606

2 3/4 – 18

1.85

600

609

621

631

75

80

86

2 3/4 – 19

626

635

645

657

2 3/4 – 20

651

660

670

682

2 3/4 – 21

676

685

695

707

2 3/4 – 22

702

711

721

733

3 – 16

560

570

582

594

3 – 17

586

596

608

620

3 – 18

1.85

611

621

633

645

81

86

93

3 – 19

637

647

659

671

3 1/4 – 16

575

586

598

614

3 1/4 – 17

601

612

624

640

3 1/4 – 18

2.15

626

637

651

665

89

94

102

3 1/4 – 19

652

663

675

691

3.   tabula

Motociklu riepas

Parasts profila izmērs

| Riepas izmērs | Mērījumu loka
  platuma kods | Gabarītdiametrs
  (mm) | Profila platums
  (mm) | Maksimālais gabarītplatums
  (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | D.min | D | D.max (4) | D.max (5) | | (6) | (7) | (8) |
| 2.00 – 14 | | 460 | 466 | 478 | | | | | |
| 2.00 – 15 | | 485 | 491 | 503 | | | | | |
| 2.00 – 16 | | 510 | 516 | 528 | | | | | |
| 2.00 – 17 | 1.20 | 536 | 542 | 554 | | 52 | 57 | 60 | 65 |
| 2.00 – 18 | | 561 | 567 | 579 | | | | | |
| 2.00 – 19 | | 587 | 593 | 605 | | | | | |
| 2.25 – 14 | | 474 | 480 | 492 | 496 | | | | |
| 2.25 – 15 | | 499 | 505 | 517 | 521 | | | | |
| 2.25 – 16 | | 524 | 530 | 542 | 546 | | | | |
| 2.25 – 17 | 1.60 | 550 | 556 | 568 | 572 | 61 | 67 | 70 | 75 |
| 2.25 – 18 | | 575 | 581 | 593 | 597 | | | | |
| 2.25 – 19 | | 601 | 607 | 619 | 623 | | | | |
| 2.50 – 14 | | 486 | 492 | 506 | 508 | | | | |
| 2.50 – 15 | | 511 | 517 | 531 | 533 | | | | |
| 2.50 – 16 | | 536 | 542 | 556 | 558 | | | | |
| 2.50 – 17 | 1.60 | 562 | 568 | 582 | 584 | 65 | 72 | 75 | 79 |
| 2.50 – 18 | | 587 | 593 | 607 | 609 | | | | |
| 2.50 – 19 | | 613 | 619 | 633 | 635 | | | | |
| 2.50 – 21 | | 663 | 669 | 683 | 685 | | | | |
| 2.75 – 14 | | 505 | 512 | 524 | 530 | | | | |
| 2.75 – 15 | | 530 | 537 | 549 | 555 | | | | |
| 2.75 – 16 | | 555 | 562 | 574 | 580 | | | | |
| 2.75 – 17 | 1.85 | 581 | 588 | 600 | 606 | 75 | 83 | 86 | 91 |
| 2.75 – 18 | | 606 | 613 | 625 | 631 | | | | |
| 2.75 – 19 | | 632 | 639 | 651 | 657 | | | | |
| 2.75 – 21 | | 682 | 689 | 701 | 707 | | | | |
| 3.00 – 14 | | 519 | 526 | 540 | 546 | | | | |
| 3.00 – 15 | | 546 | 551 | 565 | 571 | | | | |
| 3.00 – 16 | | 569 | 576 | 590 | 596 | | | | |
| 3.00 – 17 | 1.85 | 595 | 602 | 616 | 622 | 80 | 88 | 92 | 97 |
| 3.00 – 18 | | 618 | 627 | 641 | 647 | | | | |
| 3.00 – 19 | | 644 | 653 | 667 | 673 | | | | |
| 3.00 – 21 | | 694 | 703 | 717 | 723 | | | | |
| 3.00 – 23 | | 747 | 754 | 768 | 774 | | | | |
| 3.25 – 14 | | 531 | 538 | 552 | 560 | | | | |
| 3.25 – 15 | | 556 | 563 | 577 | 585 | | | | |
| 3.25 – 16 | | 581 | 588 | 602 | 610 | | | | |
| 3.25 – 17 | 2.15 | 607 | 614 | 628 | 636 | 89 | 98 | 102 | 108 |
| 3.25 – 18 | | 630 | 639 | 653 | 661 | | | | |
| 3.25 – 19 | | 656 | 665 | 679 | 687 | | | | |
| 3.25 – 21 | | 708 | 715 | 729 | 737 | | | | |
| 3.50 – 14 | | 539 | 548 | 564 | 572 | | | | |
| 3.50 – 15 | | 564 | 573 | 589 | 597 | | | | |
| 3.50 – 16 | | 591 | 598 | 614 | 622 | | | | |
| 3.50 – 17 | 2.15 | 617 | 624 | 640 | 648 | 93 | 102 | 107 | 113 |
| 3.50 – 18 | | 640 | 649 | 665 | 673 | | | | |
| 3.50 – 19 | | 666 | 675 | 691 | 699 | | | | |
| 3.50 – 21 | | 716 | 725 | 741 | 749 | | | | |
| 3.75 – 16 | | 601 | 610 | 626 | 634 | | | | |
| 3.75 – 17 | | 627 | 636 | 652 | 660 | | | | |
| 3.75 – 18 | 2.15 | 652 | 661 | 677 | 685 | 99 | 109 | 114 | 121 |
| 3.75 – 19 | | 678 | 687 | 703 | 711 | | | | |
| 4.00 – 16 | | 611 | 620 | 638 | 646 | | | | |
| 4.00 – 17 | | 637 | 646 | 664 | 672 | | | | |
| 4.00 – 18 | 2.50 | 662 | 671 | 689 | 697 | 108 | 119 | 124 | 130 |
| 4.00 – 19 | | 688 | 697 | 715 | 723 | | | | |
| 4.25 – 16 | | 623 | 632 | 650 | 660 | | | | |
| 4.25 – 17 | | 649 | 658 | 676 | 686 | | | | |
| 4.25 – 18 | 2.50 | 674 | 683 | 701 | 711 | 112 | 123 | 129 | 137 |
| 4.25 – 19 | | 700 | 709 | 727 | 737 | | | | |
| 4.50 – 16 | | 631 | 640 | 658 | 668 | | | | |
| 4.50 – 17 | | 657 | 666 | 684 | 694 | | | | |
| 4.50 – 18 | 2.75 | 684 | 691 | 709 | 719 | 123 | 135 | 141 | 142 |
| 4.50 – 19 | | 707 | 717 | 734 | 745 | | | | |
| 5.00 – 16 | | 657 | 666 | 686 | 698 | | | | |
| 5.00 – 17 | | 683 | 692 | 710 | 724 | | | | |
| 5.00 – 18 | 3.00 | 708 | 717 | 735 | 749 | 129 | 142 | 148 | 157 |
| 5.00 – 19 | | 734 | 743 | 761 | 775 | | | | |

Riepas izmērs

Mērījumu loka

platuma kods

Gabarītdiametrs

(mm)

Profila platums

(mm)

Maksimālais gabarītplatums

(mm)

D.min

D

D.max (4)

D.max (5)

(6)

(7)

(8)

2.00 – 14

460

466

478

2.00 – 15

485

491

503

2.00 – 16

510

516

528

2.00 – 17

1.20

536

542

554

52

57

60

65

2.00 – 18

561

567

579

2.00 – 19

587

593

605

2.25 – 14

474

480

492

496

2.25 – 15

499

505

517

521

2.25 – 16

524

530

542

546

2.25 – 17

1.60

550

556

568

572

61

67

70

75

2.25 – 18

575

581

593

597

2.25 – 19

601

607

619

623

2.50 – 14

486

492

506

508

2.50 – 15

511

517

531

533

2.50 – 16

536

542

556

558

2.50 – 17

1.60

562

568

582

584

65

72

75

79

2.50 – 18

587

593

607

609

2.50 – 19

613

619

633

635

2.50 – 21

663

669

683

685

2.75 – 14

505

512

524

530

2.75 – 15

530

537

549

555

2.75 – 16

555

562

574

580

2.75 – 17

1.85

581

588

600

606

75

83

86

91

2.75 – 18

606

613

625

631

2.75 – 19

632

639

651

657

2.75 – 21

682

689

701

707

3.00 – 14

519

526

540

546

3.00 – 15

546

551

565

571

3.00 – 16

569

576

590

596

3.00 – 17

1.85

595

602

616

622

80

88

92

97

3.00 – 18

618

627

641

647

3.00 – 19

644

653

667

673

3.00 – 21

694

703

717

723

3.00 – 23

747

754

768

774

3.25 – 14

531

538

552

560

3.25 – 15

556

563

577

585

3.25 – 16

581

588

602

610

3.25 – 17

2.15

607

614

628

636

89

98

102

108

3.25 – 18

630

639

653

661

3.25 – 19

656

665

679

687

3.25 – 21

708

715

729

737

3.50 – 14

539

548

564

572

3.50 – 15

564

573

589

597

3.50 – 16

591

598

614

622

3.50 – 17

2.15

617

624

640

648

93

102

107

113

3.50 – 18

640

649

665

673

3.50 – 19

666

675

691

699

3.50 – 21

716

725

741

749

3.75 – 16

601

610

626

634

3.75 – 17

627

636

652

660

3.75 – 18

2.15

652

661

677

685

99

109

114

121

3.75 – 19

678

687

703

711

4.00 – 16

611

620

638

646

4.00 – 17

637

646

664

672

4.00 – 18

2.50

662

671

689

697

108

119

124

130

4.00 – 19

688

697

715

723

4.25 – 16

623

632

650

660

4.25 – 17

649

658

676

686

4.25 – 18

2.50

674

683

701

711

112

123

129

137

4.25 – 19

700

709

727

737

4.50 – 16

631

640

658

668

4.50 – 17

657

666

684

694

4.50 – 18

2.75

684

691

709

719

123

135

141

142

4.50 – 19

707

717

734

745

5.00 – 16

657

666

686

698

5.00 – 17

683

692

710

724

5.00 – 18

3.00

708

717

735

749

129

142

148

157

5.00 – 19

734

743

761

775

4.   tabula

Motociklu riepas

Mazi profila izmēri

| Riepas izmērs | Mērījumu loka
  platuma kods | Gabarītdiametrs
  (mm) | Profila platums
  (mm) | Maksimālais gabarītplatums
  (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | D.min | D | D.max (9) | D.max (10) | | (11) | (12) | (13) |
| 3.60 – 18 | | 605 | 615 | 628 | 633 | | | | |
| | 2.15 | | | | | 93 | 102 | 108 | 113 |
| 3.60 – 19 | | 631 | 641 | 653 | 658 | | | | |
| 4.10 – 18 | | 629 | 641 | 654 | 663 | | | | |
| | 2.50 | | | | | 108 | 119 | 124 | 130 |
| 4.10 – 19 | | 655 | 667 | 679 | 688 | | | | |
| 5.10 – 16 | | 615 | 625 | 643 | 651 | | | | |
| 5.10 – 17 | 3.00 | 641 | 651 | 670 | 677 | 129 | 142 | 150 | 157 |
| 5.10 – 18 | | 666 | 676 | 694 | 702 | | | | |
| 4.25/85 – 18 | 2.50 | 649 | 659 | 673 | 683 | 112 | 123 | 129 | 137 |
| 4.60 – 16 | | 594 | 604 | 619 | 628 | | | | |
| 4.60 – 17 | 2.75 | 619 | 630 | 642 | 654 | 117 | 129 | 136 | 142 |
| 4.60 – 18 | | 644 | 654 | 670 | 678 | | | | |
| 6.10 – 16 | 4.00 | 646 | 658 | 678 | 688 | 168 | 185 | 195 | 203 |

Riepas izmērs

Mērījumu loka

platuma kods

Gabarītdiametrs

(mm)

Profila platums

(mm)

Maksimālais gabarītplatums

(mm)

D.min

D

D.max (9)

D.max (10)

(11)

(12)

(13)

3.60 – 18

605

615

628

633

2.15

93

102

108

113

3.60 – 19

631

641

653

658

4.10 – 18

629

641

654

663

2.50

108

119

124

130

4.10 – 19

655

667

679

688

5.10 – 16

615

625

643

651

5.10 – 17

3.00

641

651

670

677

129

142

150

157

5.10 – 18

666

676

694

702

4.25/85 – 18

2.50

649

659

673

683

112

123

129

137

4.60 – 16

594

604

619

628

4.60 – 17

2.75

619

630

642

654

117

129

136

142

4.60 – 18

644

654

670

678

6.10 – 16

4.00

646

658

678

688

168

185

195

203

5.   tabula

Motociklu derivātu riepas
   (14)

| Riepas izmērs | Mērījumu loka
  platuma kods | Gabarītdiametrs
  (mm) | Profila platums
  (mm) | Maksimālais gabarītplatums
  (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | D.min | D | D.max | | |
| 3.00 – 8C | | 359 | 369 | 379 | | |
| 3.00 – 10C | 2.10 | 410 | 420 | 430 | 80 | 86 |
| 3.00 – 12C | | 459 | 471 | 479 | | |
| 3.50 – 8C | | 376 | 386 | 401 | | |
| 3.50 – 10C | 2.50 | 427 | 437 | 452 | 92 | 99 |
| 3.50 – 12C | | 478 | 488 | 503 | | |
| 4.00 – 8C | | 405 | 415 | 427 | | |
| 4.00 – 10C | 3.00 | 456 | 466 | 478 | 108 | 117 |
| 4.00 – 12C | | 507 | 517 | 529 | | |
| 4.50 – 8C | | 429 | 439 | 453 | | |
| 4.50 – 10C | 3.50 | 480 | 490 | 504 | 125 | 135 |
| 4.50 – 12C | | 531 | 541 | 555 | | |
| 5.00 – 8C | | 455 | 465 | 481 | | |
| 5.00 – 10C | 3.50 | 506 | 516 | 532 | 134 | 145 |
| 5.00 – 12C | | 555 | 567 | 581 | | |

Riepas izmērs

Mērījumu loka

platuma kods

Gabarītdiametrs

(mm)

Profila platums

(mm)

Maksimālais gabarītplatums

(mm)

D.min

D

D.max

3.00 – 8C

359

369

379

3.00 – 10C

2.10

410

420

430

80

86

3.00 – 12C

459

471

479

3.50 – 8C

376

386

401

3.50 – 10C

2.50

427

437

452

92

99

3.50 – 12C

478

488

503

4.00 – 8C

405

415

427

4.00 – 10C

3.00

456

466

478

108

117

4.00 – 12C

507

517

529

4.50 – 8C

429

439

453

4.50 – 10C

3.50

480

490

504

125

135

4.50 – 12C

531

541

555

5.00 – 8C

455

465

481

5.00 – 10C

3.50

506

516

532

134

145

5.00 – 12C

555

567

581

6.   tabula

Motocikla riepas

Zema spiediena izmēri

| Riepas izmērs | Mērījumu loka
  Platuma kods | Gabarītdiametrs
  (mm) | Profila platums
  (mm) | Maksimālais gabarītplatums
  (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | D.min | D | D.max | | |
| 5.4 – 10 | | 474 | 481 | 487 | | |
| 5.4 – 12 | | 525 | 532 | 547 | | |
| 5.4 – 14 | 4.00 | 575 | 582 | 598 | 135 | 143 |
| 5.4 – 16 | | 626 | 633 | 649 | | |
| 6.7 – 10 | | 532 | 541 | 561 | | |
| 6.7 – 12 | 5.00 | 583 | 592 | 612 | 170 | 180 |
| 6.7 – 14 | | 633 | 642 | 662 | | |

Riepas izmērs

Mērījumu loka

Platuma kods

Gabarītdiametrs

(mm)

Profila platums

(mm)

Maksimālais gabarītplatums

(mm)

D.min

D

D.max

5.4 – 10

474

481

487

5.4 – 12

525

532

547

5.4 – 14

4.00

575

582

598

135

143

5.4 – 16

626

633

649

6.7 – 10

532

541

561

6.7 – 12

5.00

583

592

612

170

180

6.7 – 14

633

642

662

7.   tabula

Motocikla riepas

Amerikāņu riepu izmēri

| Riepas izmērs | Mērījumu loka
  platuma kods | Gabarītdiametrs
  (mm) | Profila platums
  (mm) | Maksimālais gabarītplatums
  (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | D.min | D | D.max | | |
| MH90 – 21 | 1.85 | 682 | 686 | 700 | 80 | 89 |
| MJ90 – 18 | 2.15 | 620 | 625 | 640 | | |
| | | | | | 89 | 99 |
| MJ90 – 19 | 2.15 | 645 | 650 | 665 | | |
| ML90 – 18 | 2.15 | 629 | 634 | 650 | | |
| | | | | | 93 | 103 |
| ML90 – 19 | 2.15 | 654 | 659 | 675 | | |
| MM90 – 19 | 2.15 | 663 | 669 | 685 | 95 | 106 |
| MN90 – 18 | 2.15 | 656 | 662 | 681 | 104 | 116 |
| MP90 – 18 | 2.15 | 667 | 673 | 692 | 108 | 120 |
| MR90 – 18 | 2.15 | 680 | 687 | 708 | 114 | 127 |
| MS90 – 17 | 2.50 | 660 | 667 | 688 | 121 | 134 |
| MT90 – 16 | 3.00 | 642 | 650 | 672 | | |
| | | | | | 130 | 144 |
| MT90 – 17 | 3.00 | 668 | 675 | 697 | | |
| MU90 – 15M/C | 3.50 | 634 | 642 | 665 | | |
| | | | | | 142 | 158 |
| MU90 – 16 | 3.50 | 659 | 667 | 690 | | |
| MV90 – 15M/C | 3.50 | 643 | 651 | 675 | 150 | 172 |
| MP85 – 18 | 2.15 | 654 | 660 | 679 | 108 | 120 |
| MR85 – 16 | 2.15 | 617 | 623 | 643 | 114 | 127 |
| MS85 – 18 | 2.50 | 675 | 682 | 702 | 121 | 134 |
| MT85 – 18 | 3.00 | 681 | 688 | 709 | 130 | 144 |
| MU85 16M/C | 3.50 | 650 | 658 | 681 | 142 | 158 |
| MV85 – 15M/C | 3.50 | 627 | 635 | 658 | 150 | 172 |

Riepas izmērs

Mērījumu loka

platuma kods

Gabarītdiametrs

(mm)

Profila platums

(mm)

Maksimālais gabarītplatums

(mm)

D.min

D

D.max

MH90 – 21

1.85

682

686

700

80

89

MJ90 – 18

2.15

620

625

640

89

99

MJ90 – 19

2.15

645

650

665

ML90 – 18

2.15

629

634

650

93

103

ML90 – 19

2.15

654

659

675

MM90 – 19

2.15

663

669

685

95

106

MN90 – 18

2.15

656

662

681

104

116

MP90 – 18

2.15

667

673

692

108

120

MR90 – 18

2.15

680

687

708

114

127

MS90 – 17

2.50

660

667

688

121

134

MT90 – 16

3.00

642

650

672

130

144

MT90 – 17

3.00

668

675

697

MU90 – 15M/C

3.50

634

642

665

142

158

MU90 – 16

3.50

659

667

690

MV90 – 15M/C

3.50

643

651

675

150

172

MP85 – 18

2.15

654

660

679

108

120

MR85 – 16

2.15

617

623

643

114

127

MS85 – 18

2.50

675

682

702

121

134

MT85 – 18

3.00

681

688

709

130

144

MU85 16M/C

3.50

650

658

681

142

158

MV85 – 15M/C

3.50

627

635

658

150

172

---

(1)  Parasta lietošana uz ceļiem (lielceļiem).

(2)  Parasta lietošana uz lielceļiem.

(3)  Īpašs lietojums un sniega riepas.

(4)  Riepas parastai lietošanai uz lielceļiem.

(5)  Riepas īpaši lietošanai un sniega riepas.

(6)  Riepas parastai lietošanai uz lielceļiem līdz ātruma kategorijai P (ieskaitot).

(7)  Riepas parastai lietošanai uz lielceļiem virs ātruma kategorijas P un sniega riepas.

(8)  Riepas īpašai lietošanai.

(9)  Riepas parastai lietošanai uz lielceļiem.

(10)  Riepas īpašai lietošanai un sniega riepas.

(11)  Riepas parastai lietošanai uz lielceļiem līdz ātruma kategorijai P (ieskaitot).

(12)  Riepas parastai lietošanai uz lielceļiem virs ātruma kategorijas P un sniega riepas.

(13)  Riepas īpašai lietošanai.

(14)  No šo noteikumu 8. papildinājuma spēkā stāšanās dienas šīm riepām neizsniedz jaunus apstiprinājumus saskaņā ar Noteikumiem Nr. 75. Šie riepu izmēri tagad ir iekļauti Noteikumu Nr. 54 5. pielikuma I daļas A tabulā.

---

6. PIELIKUMS

PNEIMATISKO RIEPU MĒRĪŠANAS METODE

| 1. | Riepu uzmontē uz mērīšanas loka, kā to saskaņā ar šo noteikumu 4.1.12. punktu norādījis izgatavotājs, un to piepumpē līdz spiediena līmenim, ko norādījis izgatavotājs.
  Kā alternatīvu var noteikt šādu riepas spiedienu:









  Riepas versija | Ātruma kategorija | Spiediens |
| --- | --- | --- | --- |
| | | bārs | kPa |
| Standarta | F, G, J, K, L, M, N, P, Q, R, S | 2,25 | 225 |
| T, U, H, V, W | 2,80 | 280 |
| Pastiprināta | F līdz P | | |
| | Q, R, S, T, U, H, V | 3,30 | 330 |
| Motocikla derivāts (1) | 4PR | F līdz M | 3,50 | 350 |
| | 6PR | 4,00 | 400 |
| | 8PR | 4,50 | 450 |
| Mopēds | Standarta | B | 2,25 | 225 |
| Pastiprināta | B | 2,80 | 280 |

1.

Riepu uzmontē uz mērīšanas loka, kā to saskaņā ar šo noteikumu 4.1.12. punktu norādījis izgatavotājs, un to piepumpē līdz spiediena līmenim, ko norādījis izgatavotājs.

Kā alternatīvu var noteikt šādu riepas spiedienu:

Riepas versija

Ātruma kategorija

Spiediens

bārs

kPa

Standarta

F, G, J, K, L, M, N, P, Q, R, S

2,25

225

T, U, H, V, W

2,80

280

Pastiprināta

F līdz P

Q, R, S, T, U, H, V

3,30

330

Motocikla derivāts (1)

4PR

F līdz M

3,50

350

6PR

4,00

400

8PR

4,50

450

Mopēds

Standarta

B

2,25

225

Pastiprināta

B

2,80

280

Citu versiju riepu spiedienam jābūt tādam, kādu norādījis izgatavotājs.

| 2. | Uz loka uzmontētu riepu tur laboratorijas apkārtējās vides temperatūrā vismaz 24 stundas. |
| --- | --- |

2.

Uz loka uzmontētu riepu tur laboratorijas apkārtējās vides temperatūrā vismaz 24 stundas.

| 3. | Spiedienu atkārtoti noregulē atbilstoši 1. punktā noteiktajai vērtībai. |
| --- | --- |

3.

Spiedienu atkārtoti noregulē atbilstoši 1. punktā noteiktajai vērtībai.

| 4. | Gabarītplatumu mēra ar lekālu sešos punktos, kas atrodas vienādā attālumā cits no cita, ņemot vērā aizsargslāņa vai izciļņu biezumu. Lielāko šādi iegūto vērtību pieņem par gabarītplatumu. |
| --- | --- |

4.

Gabarītplatumu mēra ar lekālu sešos punktos, kas atrodas vienādā attālumā cits no cita, ņemot vērā aizsargslāņa vai izciļņu biezumu. Lielāko šādi iegūto vērtību pieņem par gabarītplatumu.

| 5. | Ārējo diametru nosaka, mērot maksimālo apkārtmēru un dalot šādi iegūto skaitli ar π (3,1416). |
| --- | --- |

5.

Ārējo diametru nosaka, mērot maksimālo apkārtmēru un dalot šādi iegūto skaitli ar π (3,1416).

---

(1)  No šo noteikumu 8. papildinājuma spēkā stāšanās dienas šīm riepām neizsniedz jaunus apstiprinājumus saskaņā ar Noteikumiem Nr. 75. Šie riepu izmēri tagad ir iekļauti Noteikumos Nr. 54.

---

7. PIELIKUMS

SLODZES UN ĀTRUMA RAKSTUROJUMA TESTA PROCEDŪRA

1.   RIEPAS SAGATAVOŠANA

| 1.1. | Uzmontē jaunu riepu uz mērīšanas loka, ko saskaņā ar šo noteikumu 4.1.12. punktu norādījis izgatavotājs. |
| --- | --- |

1.1.

Uzmontē jaunu riepu uz mērīšanas loka, ko saskaņā ar šo noteikumu 4.1.12. punktu norādījis izgatavotājs.

| 1.2. | Piepumpē riepu līdz spiediena līmenim, kas norādīts šajā tabulā:









  Testēšanas gaisa spiediens (bāri) |
| --- | --- |
| Riepas izmērs | Ātruma kategorija | Gaisa spiediens |
| bārs | kPa |
| Standarta | F, G, J, K | 2,50 | 250 |
| L, M, N, P | 2,50 | 250 |
| Q, R, S | 3,00 | 300 |
| T, U, H, V | 3,50 | 350 |
| Pastiprināta | F, G, J, K, L, M, N, P | 3,30 | 330 |
| Q, R, S, T, U, H, V | 3,90 | 390 |
| Motocikla derivāti (1) | 4PR | F, G, J, K, L, M | 3,70 | 370 |
| 6PR | 4,50 | 450 |
| 8PR | 5,20 | 520 |
| Mopēds | Standarta | B | 2,50 | 250 |
| Pastiprināta | B | 3,00 | 300 |

1.2.

Piepumpē riepu līdz spiediena līmenim, kas norādīts šajā tabulā:

Testēšanas gaisa spiediens (bāri)

Riepas izmērs

Ātruma kategorija

Gaisa spiediens

bārs

kPa

Standarta

F, G, J, K

2,50

250

L, M, N, P

2,50

250

Q, R, S

3,00

300

T, U, H, V

3,50

350

Pastiprināta

F, G, J, K, L, M, N, P

3,30

330

Q, R, S, T, U, H, V

3,90

390

Motocikla derivāti (1)

4PR

F, G, J, K, L, M

3,70

370

6PR

4,50

450

8PR

5,20

520

Mopēds

Standarta

B

2,50

250

Pastiprināta

B

3,00

300

Ātrumiem virs 240 km/h testa spiediens ir 3,20 bāri (320 kPa).

Citiem riepu tipiem gaisa spiediens ir tāds, kādu norādījis izgatavotājs.

| 1.3. | Izgatavotājs, norādot iemeslus, var prasīt, lai izmantotu testa spiedienu, kas atšķiras no 1.2. punktā norādītā. Šādā gadījumā riepu piepumpē līdz minētajam spiedienam. |
| --- | --- |

1.3.

Izgatavotājs, norādot iemeslus, var prasīt, lai izmantotu testa spiedienu, kas atšķiras no 1.2. punktā norādītā. Šādā gadījumā riepu piepumpē līdz minētajam spiedienam.

| 1.4. | Uz riteņa uzmontēto riepu atstāj testa telpas temperatūrā vismaz trīs stundas. |
| --- | --- |

1.4.

Uz riteņa uzmontēto riepu atstāj testa telpas temperatūrā vismaz trīs stundas.

| 1.5. | Riepas spiedienu atkārtoti noregulē līdz 1.2. vai 1.3. punktā norādītajam līmenim. |
| --- | --- |

1.5.

Riepas spiedienu atkārtoti noregulē līdz 1.2. vai 1.3. punktā norādītajam līmenim.

2.   TESTA PROCEDŪRA

| 2.1. | Uz riteņa uzmontēto riepu novieto uz testa ass un spiež to pret tāda testa veltņa gludās virsmas ārējo daļu, kura diametrs ir 1,70 m ± 1 % vai 2,0 m ± 1 %. |
| --- | --- |

2.1.

Uz riteņa uzmontēto riepu novieto uz testa ass un spiež to pret tāda testa veltņa gludās virsmas ārējo daļu, kura diametrs ir 1,70 m ± 1 % vai 2,0 m ± 1 %.

| 2.2. | Uz testa ass novieto atsvarus, kas atbilst 65 procentiem no:






  2.2.1. | maksimālās nestspējas, kas pielīdzināts kravnesības indeksam riepām ar ātruma simboliem līdz H ieskaitot; |
| --- | --- | --- |

2.2.

Uz testa ass novieto atsvarus, kas atbilst 65 procentiem no:

2.2.1.

maksimālās nestspējas, kas pielīdzināts kravnesības indeksam riepām ar ātruma simboliem līdz H ieskaitot;

| 2.2.2. | maksimālās nestspējas saistībā ar maksimālo ātrumu 240 km/h riepām ar ātruma simbolu “V” (sk. šo noteikumu 2.33.3. punktu); |
| --- | --- |

2.2.2.

maksimālās nestspējas saistībā ar maksimālo ātrumu 240 km/h riepām ar ātruma simbolu “V” (sk. šo noteikumu 2.33.3. punktu);

| 2.2.3. | maksimālās nestspējas saistībā ar maksimālo ātrumu 270 km/h riepām ar ātruma simbolu “W” (sk. šo noteikumu 2.33.3. punktu); |
| --- | --- |

2.2.3.

maksimālās nestspējas saistībā ar maksimālo ātrumu 270 km/h riepām ar ātruma simbolu “W” (sk. šo noteikumu 2.33.3. punktu);

| 2.2.4. | maksimālās nestspējas saistībā ar maksimālo ātrumu, ko norādījis riepu izgatavotājs, riepām, kuras piemērotas ātrumam virs 240 km/h (vai attiecīgā gadījumā 270 km/h) (sk. 6.2.1.1. punktu); |
| --- | --- |

2.2.4.

maksimālās nestspējas saistībā ar maksimālo ātrumu, ko norādījis riepu izgatavotājs, riepām, kuras piemērotas ātrumam virs 240 km/h (vai attiecīgā gadījumā 270 km/h) (sk. 6.2.1.1. punktu);

| 2.2.5. | mopēda riepām (ātruma kategorijas simbols B) testa slodze ir 65 % uz testa veltņa, kura diametrs 1,7 m, un 67 % uz testa veltņa, kura diametrs 2,0 m. |
| --- | --- |

2.2.5.

mopēda riepām (ātruma kategorijas simbols B) testa slodze ir 65 % uz testa veltņa, kura diametrs 1,7 m, un 67 % uz testa veltņa, kura diametrs 2,0 m.

| 2.3. | Visā testa laikā spiedienu riepās nedrīkst koriģēt un testa slodzei jābūt nemainīgai. |
| --- | --- |

2.3.

Visā testa laikā spiedienu riepās nedrīkst koriģēt un testa slodzei jābūt nemainīgai.

| 2.4. | Testa laikā testa telpā jāuztur 20 °C līdz 30 °C temperatūra vai augstāka temperatūra, ja tam piekrīt izgatavotājs. |
| --- | --- |

2.4.

Testa laikā testa telpā jāuztur 20 °C līdz 30 °C temperatūra vai augstāka temperatūra, ja tam piekrīt izgatavotājs.

| 2.5. | Tests notiek bez pārtraukumiem saskaņā ar šādiem nosacījumiem:






  2.5.1. | ir dotas divdesmit minūtes, lai palielinātu ātrumu no nulles līdz testa sākuma ātrumam; |
| --- | --- | --- |

2.5.

Tests notiek bez pārtraukumiem saskaņā ar šādiem nosacījumiem:

2.5.1.

ir dotas divdesmit minūtes, lai palielinātu ātrumu no nulles līdz testa sākuma ātrumam;

| 2.5.2. | testa sākuma ātrums: 30 km/h mazāk nekā ātrums, kas atbilst uz riepas norādītajam ātruma kategorijas simbolam (sk. šo noteikumu 2.28.2. punktu), ja izmanto testa veltni, kura diametrs ir 2,0 m, vai 40 km/h mazāk, ja izmanto testa veltni, kura diametrs ir 1,7 m;






  2.5.2.1. | maksimālais ātrums, ko izmanto otrajā testā riepām, kas piemērotas ātrumam virs 240/h un kuras izmēra apzīmējumā identificētas ar burtu kodu “V” (vai 270 km/h riepām, kuras izmēra apzīmējumā identificētas ar burtu kodu “Z”), ir riepu izgatavotāja norādītais maksimālais ātrums (sk. 4.1.15. punktu); |
| --- | --- | --- |

2.5.2.

testa sākuma ātrums: 30 km/h mazāk nekā ātrums, kas atbilst uz riepas norādītajam ātruma kategorijas simbolam (sk. šo noteikumu 2.28.2. punktu), ja izmanto testa veltni, kura diametrs ir 2,0 m, vai 40 km/h mazāk, ja izmanto testa veltni, kura diametrs ir 1,7 m;

2.5.2.1.

maksimālais ātrums, ko izmanto otrajā testā riepām, kas piemērotas ātrumam virs 240/h un kuras izmēra apzīmējumā identificētas ar burtu kodu “V” (vai 270 km/h riepām, kuras izmēra apzīmējumā identificētas ar burtu kodu “Z”), ir riepu izgatavotāja norādītais maksimālais ātrums (sk. 4.1.15. punktu);

| 2.5.3. | ātruma posms ir 10 km/h; |
| --- | --- |

2.5.3.

ātruma posms ir 10 km/h;

| 2.5.4. | testa ilgums katrā posmā: 10 minūtes; |
| --- | --- |

2.5.4.

testa ilgums katrā posmā: 10 minūtes;

| 2.5.5. | kopējais testa ilgums: 1 stunda; |
| --- | --- |

2.5.5.

kopējais testa ilgums: 1 stunda;

| 2.5.6. | maksimālais testa ātrums: riepas tipa maksimālais aprēķina ātrums, ja testu veic ar testa veltni, kura diametrs ir 2,0 m; 10 km/h zem riepas tipa maksimālā aprēķina ātruma, ja testu veic ar testa veltni, kura diametrs ir 1,7 m; |
| --- | --- |

2.5.6.

maksimālais testa ātrums: riepas tipa maksimālais aprēķina ātrums, ja testu veic ar testa veltni, kura diametrs ir 2,0 m; 10 km/h zem riepas tipa maksimālā aprēķina ātruma, ja testu veic ar testa veltni, kura diametrs ir 1,7 m;

| 2.5.7. | motocikla riepām (ātruma kategorijas simbols B) testa ātrums ir 50 km/h, kuru palielina no 0 līdz 50 km/h 10 minūtēs, ātruma posma ilgums ir 30 minūtes, bet testa kopējais ilgums ir 40 minūtes. |
| --- | --- |

2.5.7.

motocikla riepām (ātruma kategorijas simbols B) testa ātrums ir 50 km/h, kuru palielina no 0 līdz 50 km/h 10 minūtēs, ātruma posma ilgums ir 30 minūtes, bet testa kopējais ilgums ir 40 minūtes.

| 2.6. | Tomēr, ja veic otro testu, lai riepām, kas piemērotas ātrumam virs 240 km/h, novērtētu augšējo veiktspēju, ir šāda procedūra:






  2.6.1. | divdesmit minūtes, lai palielinātu ātrumu no nulles līdz testa sākuma ātrumam; |
| --- | --- | --- |

2.6.

Tomēr, ja veic otro testu, lai riepām, kas piemērotas ātrumam virs 240 km/h, novērtētu augšējo veiktspēju, ir šāda procedūra:

2.6.1.

divdesmit minūtes, lai palielinātu ātrumu no nulles līdz testa sākuma ātrumam;

| 2.6.2. | divdesmit minūtes ar testa sākuma ātrumu; |
| --- | --- |

2.6.2.

divdesmit minūtes ar testa sākuma ātrumu;

| 2.6.3. | desmit minūtes, lai ātrumu palielinātu līdz maksimālajam testēšanas ātrumam; |
| --- | --- |

2.6.3.

desmit minūtes, lai ātrumu palielinātu līdz maksimālajam testēšanas ātrumam;

| 2.6.4. | piecas minūtes ar maksimālo testēšanas ātrumu. |
| --- | --- |

2.6.4.

piecas minūtes ar maksimālo testēšanas ātrumu.

3.   LĪDZVĒRTĪGI TESTI

Ja izmanto citu testu, nevis iepriekš aprakstīto, jāpierāda tā līdzvērtīgums.

---

(1)  No šo noteikumu 8. papildinājuma spēkā stāšanās dienas šīm riepām neizsniedz jaunus apstiprinājumus saskaņā ar Noteikumiem Nr. 75. Šie riepu izmēri tagad ir iekļauti Noteikumos Nr. 54.

---

8. PIELIKUMS

RIEPAS KRAVNESĪBA PIE DAŽĀDIEM ĀTRUMIEM

Image

---

9. PIELIKUMS

DINAMISKĀS RIEPU PALIELINĀŠANĀS TESTA PROCEDŪRA

1.   DARBĪBAS UN IZMANTOJUMA JOMA

1.1.   Šo testēšanu piemēro riepām, kuras minētas turpmāk 3.4.1. un 4.1. punktā.

1.2.   Ar to nosaka riepas maksimālo palielināšanos centrbēdzes spēka ietekmē pie maksimālā pieļaujamā ātruma.

2.   TESTA PROCEDŪRAS APRAKSTS

2.1.   Testa asi un loku kontrolē tādējādi, lai nodrošinātu, ka, mērot pie riteņa borta sēžas, radiālais izvirzījums ir mazāk nekā ± 0,5 mm un sānu izvirzījums mazāks nekā ± 0,5 mm.

2.2.   Profila zīmēšanas ierīce

Jebkura ierīce (rūtots ekrāns, projektori un citi), ar ko var noteikt riepas šķērsgriezuma ārējo profilu vai apliecošo līkni, kas ir perpendikulāra pret riepas viduslīniju protektora maksimālās deformācijas punktā.

Ierīcei līdz minimumam jāsamazina formmaiņa un jānodrošina pastāvīga (zināma) attiecība (K) starp uzzīmēto kontūru un faktiskajiem riepas izmēriem.

Ierīce ļauj noteikt riepas kontūru attiecībā pret riteņa asi.

2.3.   Riepas protektora perifēriskā ātruma novirze, ko mēra ar stroboskopu, nedrīkst pārsniegt ± 2 procentus no attiecīgā riepas maksimālā ātruma.

2.4.   Ja piemēro citu testa procedūru, jāpierāda atbilstība šai procedūrai.

3.   TESTA IZPILDE

3.1.   Testa laikā testēšanas telpā jāsaglabā no 20 °C līdz 30 °C vai augstāka temperatūra, ja izgatavotājs tam piekrīt.

3.2.   Testējamām riepām ir veikts slodzes un ātruma raksturojuma tests saskaņā ar noteikumu 7. pielikumu, un tām nav konstatēti defekti.

3.3.   Testējamo riepu uzmontē uz riteņa loka, kas atbilst piemērojamam standartam.

3.4.   Gaisa spiedienu riepā (testa spiedienu) noregulē tā, kā norādīts turpmāk 3.4.1. punktā.

| 3.4.1. | Ceļa riepas ar diagonālkorda/diagonāli apjoztu konstrukciju:








  Ātruma kategorija | Riepas konstrukcija | Testa spiediens |
| --- | --- | --- | --- |
| | | bāri | kPA |
| P/Q/R/S | standarta | 2,5 | 250 |
| T un tālāk | standarta | 2,9 | 290 |

3.4.1.

Ceļa riepas ar diagonālkorda/diagonāli apjoztu konstrukciju:

Ātruma kategorija

Riepas konstrukcija

Testa spiediens

bāri

kPA

P/Q/R/S

standarta

2,5

250

T un tālāk

standarta

2,9

290

3.5.   Uz riteņa uzmontētu riepu vismaz trīs stundas tur testa telpas temperatūrā.

3.6.   Pēc šī sagatavošanas perioda gaisa spiedienu atkārtoti noregulē līdz 3.4. punktā norādītajam.

3.7.   Uz riteņa uzmontēto riepu uzstāda uz testa ass un nodrošina, ka tā brīvi griežas. Riepu var griezt vai nu ar tiešās piedziņas motoru, kas darbina riepas asi, vai to spiežot pret testa veltni.

3.8.   Ritenim uzmontēto riepu paātrina bez pārtraukumiem, lai piecu minūšu laikā sasniegtu maksimālo riepas ātrumu.

3.9.   Novieto profila zīmēšanas ierīci un pārbauda, ka tā ir novietota perpendikulāri pret testa riepas protektora rakstu.

3.10.   Pārbauda, ka protektora virsmas perifēriskais ātrums iekļaujas ± 2 % no riepas maksimālās ātruma spējas. Ierīces nemainīgo ātrumu saglabā vismaz piecas minūtes un tad attēlo riepas šķērsgriezumu maksimālās deformācijas apgabalā vai pārbauda, ka tas nepārsniedz apliecošo līkni.

4.   NOVĒRTĒŠANA

4.1.   Ierobežojošā līkne (apliecošā līkne), kas noteikta uz riteņa uzstādītai riepai, atbilst turpmāk norādītajam piemēram.

Centrbēdzes palielināšanās testa apliecošā līkne

Image

Saskaņā ar noteikumu 6.1.4. un 6.1.5. punktu apliecošām līknēm ir noteiktas šādas robežvērtības:

| Ātruma kategorija | H dyn (mm) |
| --- | --- |
| | Izmantojuma kategorija:
  parasta | Izmantojuma kategorija:
  sniega un īpaša |
| P/Q/R/S | H × 1,10 | H × 1,15 |
| T/U/H | H × 1,13 | H × 1,18 |
| Virs 210 km/h | H × 1,16 | — |

Ātruma kategorija

H dyn (mm)

Izmantojuma kategorija:

parasta

Izmantojuma kategorija:

sniega un īpaša

P/Q/R/S

H × 1,10

H × 1,15

T/U/H

H × 1,13

H × 1,18

Virs 210 km/h

H × 1,16

—

| 4.1.1. | Vajadzības gadījumā apliecošās līknes galvenie izmēri jāpielāgo, ņemot vērā konstanto attiecību K (sk. 2.2. punktu). |
| --- | --- |

4.1.1.

Vajadzības gadījumā apliecošās līknes galvenie izmēri jāpielāgo, ņemot vērā konstanto attiecību K (sk. 2.2. punktu).

4.2.   Riepas kontūra, kas attēlota pie maksimālā ātruma, nepārsniedz apliecošo līkni ar atsauci uz riepas asīm.

4.3.   Riepai turpmākus testus neveic.

---