# Europeiska unionens L 78/2011

| | ISSN 1725-2628
  doi:10.3000/17252628.L_2011.078.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 78 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 54 årgången24 mars 2011 |

ISSN 1725-2628

doi:10.3000/17252628.L_2011.078.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

L 78

Svensk utgåva

Lagstiftning

54 årgången24 mars 2011

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Rådets genomförandeförordning (EU) nr 287/2011 av den 21 mars 2011 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av volframkarbid, volframkarbid blandad med metallpulver och smält volframkarbid med ursprung i Folkrepubliken Kina till följd av en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i förordning (EG) nr 1225/2009 | 1 |
| | * | Rådets genomförandeförordning (EU) nr 288/2011 av den 23 mars 2011 om genomförande av artikel 16.1 och 16.2 i förordning (EU) nr 204/2011 om restriktiva åtgärder med hänsyn till situationen i Libyen | 13 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) nr 289/2011 av den 23 mars 2011 om rättelse av den ungerska versionen av förordning (EU) nr 1272/2009 om gemensamma tillämpningsföreskrifter för genomförandet av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 när det gäller uppköp och försäljning av jordbruksprodukter inom ramen för offentlig intervention | 21 |
| | | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 290/2011 av den 23 mars 2011 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 22 |
| | | BESLUT |
| | * | Rådets beslut 2011/178/Gusp av den 23 mars 2011 om ändring av beslut 2011/137/Gusp om restriktiva åtgärder med hänsyn till situationen i Libyen | 24 |
| | | 2011/179/EU |
| | * | Kommissionens beslut av den 14 december 2010 om det statliga stöd C 39/96 (f.d. NN 127/92) som Frankrike har genomfört till förmån för Coopérative d’exportation du livre français (CELF)
  [delgivet med nr K(2010) 8938]

   (
  1
  ) | 37 |
| | | 2011/180/EU |
| | * | Kommissionens beslut av den 23 mars 2011 om genomförande av rådets direktiv 2002/55/EG vad gäller villkoren för att tillåta saluföring av små förpackningar med blandningar av standardutsäde av olika sorters köksväxter av samma art
  [delgivet med nr K(2011) 1760]

   (
  1
  ) | 55 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Rådets genomförandeförordning (EU) nr 287/2011 av den 21 mars 2011 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av volframkarbid, volframkarbid blandad med metallpulver och smält volframkarbid med ursprung i Folkrepubliken Kina till följd av en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i förordning (EG) nr 1225/2009

1

*

Rådets genomförandeförordning (EU) nr 288/2011 av den 23 mars 2011 om genomförande av artikel 16.1 och 16.2 i förordning (EU) nr 204/2011 om restriktiva åtgärder med hänsyn till situationen i Libyen

13

*

Kommissionens förordning (EU) nr 289/2011 av den 23 mars 2011 om rättelse av den ungerska versionen av förordning (EU) nr 1272/2009 om gemensamma tillämpningsföreskrifter för genomförandet av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 när det gäller uppköp och försäljning av jordbruksprodukter inom ramen för offentlig intervention

21

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 290/2011 av den 23 mars 2011 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

22

BESLUT

*

Rådets beslut 2011/178/Gusp av den 23 mars 2011 om ändring av beslut 2011/137/Gusp om restriktiva åtgärder med hänsyn till situationen i Libyen

24

2011/179/EU

*

Kommissionens beslut av den 14 december 2010 om det statliga stöd C 39/96 (f.d. NN 127/92) som Frankrike har genomfört till förmån för Coopérative d’exportation du livre français (CELF)
  [delgivet med nr K(2010) 8938]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2010) 8938]

1

37

2011/180/EU

*

Kommissionens beslut av den 23 mars 2011 om genomförande av rådets direktiv 2002/55/EG vad gäller villkoren för att tillåta saluföring av små förpackningar med blandningar av standardutsäde av olika sorters köksväxter av samma art
  [delgivet med nr K(2011) 1760]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2011) 1760]

1

55

| | | III   Andra akter |
| --- | --- | --- |
| | | EUROPEISKA EKONOMISKA SAMARBETSOMRÅDET |
| | * | Beslut av Eftastaternas ständiga kommitté nr 5/2010/SC av den 9 december 2010 om ändring av ständiga kommitténs beslut nr 4/2004/SC om inrättande av en kommitté för den finansiella mekanismen för EES | 57 |
| | * | Beslut av Eftastaternas ständiga kommitté nr 6/2010/SC av den 9 december 2010 om att utvidga uppdraget för byrån för den finansiella mekanismen för EES och den norska finansiella mekanismen | 58 |

III   Andra akter

EUROPEISKA EKONOMISKA SAMARBETSOMRÅDET

*

Beslut av Eftastaternas ständiga kommitté nr 5/2010/SC av den 9 december 2010 om ändring av ständiga kommitténs beslut nr 4/2004/SC om inrättande av en kommitté för den finansiella mekanismen för EES

57

*

Beslut av Eftastaternas ständiga kommitté nr 6/2010/SC av den 9 december 2010 om att utvidga uppdraget för byrån för den finansiella mekanismen för EES och den norska finansiella mekanismen

58

| | | IV   Akter som antagits före den 1 december 2009 enligt EG-fördraget, EU-fördraget och Euratomfördraget |
| --- | --- | --- |
| | * | Beslut av Eftas övervakningsmyndighet nr 290/09/KOL av den 1 juli 2009 om stöd som beviljats pilotutbildningssektorn i Troms fylke (Norge) | 59 |

IV   Akter som antagits före den 1 december 2009 enligt EG-fördraget, EU-fördraget och Euratomfördraget

*

Beslut av Eftas övervakningsmyndighet nr 290/09/KOL av den 1 juli 2009 om stöd som beviljats pilotutbildningssektorn i Troms fylke (Norge)

59

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 24.3.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 78/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 78/1

---

RÅDETS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 287/2011

av den 21 mars 2011

om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av volframkarbid, volframkarbid blandad med metallpulver och smält volframkarbid med ursprung i Folkrepubliken Kina till följd av en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i förordning (EG) nr 1225/2009

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artiklarna 9.4 och 11.2, 11.5 och 11.6,

med beaktande av det förslag som Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

A.   FÖRFARANDE

1.   Gällande åtgärder

| (1) | Genom förordning (EG) nr 2737/90 (2) införde rådet en slutgiltig antidumpningstull på 33 % vid import av volframkarbid och smält volframkarbid med ursprung i Kina. Genom beslut 90/480/EEG (3) godtog kommissionen åtaganden som gjorts av två större exportörer beträffande den produkt som är föremål för åtgärder. |
| --- | --- |

(1)

Genom förordning (EG) nr 2737/90 (2) införde rådet en slutgiltig antidumpningstull på 33 % vid import av volframkarbid och smält volframkarbid med ursprung i Kina. Genom beslut 90/480/EEG (3) godtog kommissionen åtaganden som gjorts av två större exportörer beträffande den produkt som är föremål för åtgärder.

| (2) | Efter det att de två berörda kinesiska exportörerna dragit tillbaka sina åtaganden, införde kommissionen genom förordning (EG) nr 2286/94 (4) en preliminär antidumpningstull på import av den berörda produkten. |
| --- | --- |

(2)

Efter det att de två berörda kinesiska exportörerna dragit tillbaka sina åtaganden, införde kommissionen genom förordning (EG) nr 2286/94 (4) en preliminär antidumpningstull på import av den berörda produkten.

| (3) | Genom förordning (EG) nr 610/95 (5) ändrade rådet förordning (EEG) nr 2737/90 och införde en slutgiltig tull på 33 % på import av volframkarbid och smält volframkarbid. Efter en översyn som inleddes enligt artikel 11.2 i grundförordningen (nedan kallad den tidigare översynsundersökningen) förlängdes dessa åtgärder med ytterligare en femårsperiod genom rådets förordning (EG) nr 771/98 (6). |
| --- | --- |

(3)

Genom förordning (EG) nr 610/95 (5) ändrade rådet förordning (EEG) nr 2737/90 och införde en slutgiltig tull på 33 % på import av volframkarbid och smält volframkarbid. Efter en översyn som inleddes enligt artikel 11.2 i grundförordningen (nedan kallad den tidigare översynsundersökningen) förlängdes dessa åtgärder med ytterligare en femårsperiod genom rådets förordning (EG) nr 771/98 (6).

| (4) | Genom förordning (EG) nr 2268/2004 (7) införde rådet efter en översyn vid giltighetstidens utgång en antidumpningstull på 33 % på import av volframkarbid och smält volframkarbid med ursprung i Kina. |
| --- | --- |

(4)

Genom förordning (EG) nr 2268/2004 (7) införde rådet efter en översyn vid giltighetstidens utgång en antidumpningstull på 33 % på import av volframkarbid och smält volframkarbid med ursprung i Kina.

| (5) | Genom förordning (EG) nr 1275/2005 (8) ändrade rådet definitionen av produktomfattningen till att även omfatta volframkarbid blandad med metallpulver. |
| --- | --- |

(5)

Genom förordning (EG) nr 1275/2005 (8) ändrade rådet definitionen av produktomfattningen till att även omfatta volframkarbid blandad med metallpulver.

2.   Begäran om översyn

| (6) | Efter offentliggörandet av ett tillkännagivande om att de gällande slutgiltiga antidumpningsåtgärderna snart skulle upphöra att gälla (9), mottog kommissionen den 30 september 2009 en begäran om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång av dessa åtgärder enligt artikel 11.2 i grundförordningen. Begäran om översyn ingavs av European Association of Metals (Eurometaux) (nedan kallad sökandena) såsom företrädare för tillverkare som svarar för en betydande del, i detta fall mer än 85 %, av unionens tillverkning av volframkarbid, volframkarbid blandad med metallpulver och smält volframkarbid. |
| --- | --- |

(6)

Efter offentliggörandet av ett tillkännagivande om att de gällande slutgiltiga antidumpningsåtgärderna snart skulle upphöra att gälla (9), mottog kommissionen den 30 september 2009 en begäran om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång av dessa åtgärder enligt artikel 11.2 i grundförordningen. Begäran om översyn ingavs av European Association of Metals (Eurometaux) (nedan kallad sökandena) såsom företrädare för tillverkare som svarar för en betydande del, i detta fall mer än 85 %, av unionens tillverkning av volframkarbid, volframkarbid blandad med metallpulver och smält volframkarbid.

| (7) | Begäran motiverades med att åtgärdernas upphörande sannolikt skulle leda till fortsatt eller återkommande dumpning och återkommande skada för unionsindustrin. |
| --- | --- |

(7)

Begäran motiverades med att åtgärdernas upphörande sannolikt skulle leda till fortsatt eller återkommande dumpning och återkommande skada för unionsindustrin.

3.   Inledande

| (8) | Efter samråd med rådgivande kommittén fastställde kommissionen att det förelåg tillräcklig bevisning för att inleda en översyn vid giltighetstiden utgång och offentliggjorde den 30 december 2009 i Europeiska unionens officiella tidning
   (10) ett tillkännagivande om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(8)

Efter samråd med rådgivande kommittén fastställde kommissionen att det förelåg tillräcklig bevisning för att inleda en översyn vid giltighetstiden utgång och offentliggjorde den 30 december 2009 i Europeiska unionens officiella tidning
   (10) ett tillkännagivande om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i grundförordningen.

4.   Undersökning

4.1   Undersökningsperiod

| (9) | Undersökningen av fortsatt eller återkommande dumpning omfattade perioden från och med den 1 januari 2009 till och med den 31 december 2009 (nedan kallad översynsperioden eller i tabeller ÖP). Undersökningen av tendenser av betydelse för bedömningen av sannolikheten för återkommande skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2006 fram till slutet av översynsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden). |
| --- | --- |

(9)

Undersökningen av fortsatt eller återkommande dumpning omfattade perioden från och med den 1 januari 2009 till och med den 31 december 2009 (nedan kallad översynsperioden eller i tabeller ÖP). Undersökningen av tendenser av betydelse för bedömningen av sannolikheten för återkommande skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2006 fram till slutet av översynsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden).

4.2   Parter som berörs av undersökningen

| (10) | Kommissionen underrättade officiellt sökanden, andra kända unionstillverkare, exporterande tillverkare, importörer och de användare som den visste var berörda, samt tillverkarna i det jämförbara landet och företrädarna för Kina om att en undersökning vid giltighetstidens utgång hade inletts. De berörda parterna gavs tillfälle att inom tidsfristen i tillkännagivandet om inledande lämna skriftliga synpunkter och begära att bli hörda. |
| --- | --- |

(10)

Kommissionen underrättade officiellt sökanden, andra kända unionstillverkare, exporterande tillverkare, importörer och de användare som den visste var berörda, samt tillverkarna i det jämförbara landet och företrädarna för Kina om att en undersökning vid giltighetstidens utgång hade inletts. De berörda parterna gavs tillfälle att inom tidsfristen i tillkännagivandet om inledande lämna skriftliga synpunkter och begära att bli hörda.

| (11) | Alla berörda parter som begärde att bli hörda och som visade att det fanns särskilda skäl att höra dem gavs tillfälle att bli hörda. |
| --- | --- |

(11)

Alla berörda parter som begärde att bli hörda och som visade att det fanns särskilda skäl att höra dem gavs tillfälle att bli hörda.

| (12) | Kommissionen sände frågeformulär till alla parter som såvitt känt var berörda och som gav sig till känna inom de tidsfrister som angavs i tillkännagivandet om inledande. Svar på frågeformuläret inkom från sju unionstillverkare, en exporterande tillverkare i Kina, en exporterande tillverkare i det jämförbara landet och tre användare. |
| --- | --- |

(12)

Kommissionen sände frågeformulär till alla parter som såvitt känt var berörda och som gav sig till känna inom de tidsfrister som angavs i tillkännagivandet om inledande. Svar på frågeformuläret inkom från sju unionstillverkare, en exporterande tillverkare i Kina, en exporterande tillverkare i det jämförbara landet och tre användare.

| (13) | Ingen av importörerna hörde av sig rörande stickprovsförfarandet eller försedde kommissionen med några uppgifter eller gav sig till känna under undersökningen. Eftersom bara en kinesisk exporterande tillverkare gav sig till känna för att lämna den begärda informationen, blev det inte nödvändigt att göra något urval. |
| --- | --- |

(13)

Ingen av importörerna hörde av sig rörande stickprovsförfarandet eller försedde kommissionen med några uppgifter eller gav sig till känna under undersökningen. Eftersom bara en kinesisk exporterande tillverkare gav sig till känna för att lämna den begärda informationen, blev det inte nödvändigt att göra något urval.

| (14) | Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg vara nödvändiga för fastställandet av sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och därav följande skada och för fastställandet av unionens intresse. Kontrollbesök gjordes på plats hos följande företag:






  a) | Tillverkare i unionen







  — | Wolfram Bergbau und Hütten-GmbH Nfg.KG., St Peter, Österrike |
| --- | --- | --- | --- |

(14)

Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg vara nödvändiga för fastställandet av sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och därav följande skada och för fastställandet av unionens intresse. Kontrollbesök gjordes på plats hos följande företag:

a)

Tillverkare i unionen

—

Wolfram Bergbau und Hütten-GmbH Nfg.KG., St Peter, Österrike

| — | H. C. Starck GmbH & Co. KG, Goslar, Tyskland |
| --- | --- |

—

H. C. Starck GmbH & Co. KG, Goslar, Tyskland

| — | Eurotungstène poudres SA, Grenoble, Frankrike |
| --- | --- |

—

Eurotungstène poudres SA, Grenoble, Frankrike

| — | Global Tungsten & Powders spol. s r.o, Bruntál, Tjeckien |
| --- | --- |

—

Global Tungsten & Powders spol. s r.o, Bruntál, Tjeckien

| — | Treibacher Industrie AG, Althofen, Österrike |
| --- | --- |

—

Treibacher Industrie AG, Althofen, Österrike

| b) | Jämförbart land







  — | Global Tungsten & Powders Corp., Förenta staterna |
| --- | --- | --- |

b)

Jämförbart land

—

Global Tungsten & Powders Corp., Förenta staterna

| c) | Användare







  — | Sandvik Hard Materials, Epinouze, Frankrike |
| --- | --- | --- |

c)

Användare

—

Sandvik Hard Materials, Epinouze, Frankrike

B.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

| (15) | Den produkt som berörs av denna översyn är volframkarbid, volframkarbid blandad med metallpulver och smält volframkarbid som har ursprung i Kina och som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 2849 90 30 och ex 3824 30 00. |
| --- | --- |

(15)

Den produkt som berörs av denna översyn är volframkarbid, volframkarbid blandad med metallpulver och smält volframkarbid som har ursprung i Kina och som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 2849 90 30 och ex 3824 30 00.

| (16) | Volframkarbid, volframkarbid blandad med metallpulver och smält volframkarbid är föreningar av kol och volfram vilka framställs genom värmebehandling (uppkolning i det första fallet och smältning i det tredje). Båda produkterna är mellanprodukter och används som insatsvaror vid tillverkning av komponenter i hårdmetall såsom skärverktyg och komponenter med stor slitstyrka, friktionsfasta höljen, borrspetsar för oljeborrnings- och gruvbrytningsverktyg, samt i präglings- och skärverktyg för dragning och smidning av metaller. |
| --- | --- |

(16)

Volframkarbid, volframkarbid blandad med metallpulver och smält volframkarbid är föreningar av kol och volfram vilka framställs genom värmebehandling (uppkolning i det första fallet och smältning i det tredje). Båda produkterna är mellanprodukter och används som insatsvaror vid tillverkning av komponenter i hårdmetall såsom skärverktyg och komponenter med stor slitstyrka, friktionsfasta höljen, borrspetsar för oljeborrnings- och gruvbrytningsverktyg, samt i präglings- och skärverktyg för dragning och smidning av metaller.

| (17) | Av den nuvarande undersökningen framgick det att den berörda produkten som tillverkas och säljs av den exporterande tillverkaren till unionen har samma fysiska och kemiska egenskaper och användningsområden som den produkt som tillverkas och säljs på unionsmarknaden av unionstillverkarna, och som den produkt som tillverkas och säljs i det jämförbara landet. De betraktas därför som likadana produkter enligt artikel 1.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(17)

Av den nuvarande undersökningen framgick det att den berörda produkten som tillverkas och säljs av den exporterande tillverkaren till unionen har samma fysiska och kemiska egenskaper och användningsområden som den produkt som tillverkas och säljs på unionsmarknaden av unionstillverkarna, och som den produkt som tillverkas och säljs i det jämförbara landet. De betraktas därför som likadana produkter enligt artikel 1.4 i grundförordningen.

C.   SANNOLIKHET FÖR ATT DUMPNINGEN FORTSÄTTER ELLER ÅTERKOMMER

1.   Inledande anmärkningar

| (18) | I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersöktes det om dumpning fortfarande förekom och, om så var fallet, huruvida åtgärdernas upphörande sannolikt skulle innebära att dumpningen skulle fortsätta eller återkomma. Det erinras om att behandling som företag som är verksamt under marknadsekonomiska förhållanden inte omprövas i samband med undersökningen enligt denna artikel. |
| --- | --- |

(18)

I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersöktes det om dumpning fortfarande förekom och, om så var fallet, huruvida åtgärdernas upphörande sannolikt skulle innebära att dumpningen skulle fortsätta eller återkomma. Det erinras om att behandling som företag som är verksamt under marknadsekonomiska förhållanden inte omprövas i samband med undersökningen enligt denna artikel.

| (19) | Såsom framgår ovan blev det inte nödvändigt att tillämpa ett stickprovsförfarande för de exporterande tillverkarna i Kina. |
| --- | --- |

(19)

Såsom framgår ovan blev det inte nödvändigt att tillämpa ett stickprovsförfarande för de exporterande tillverkarna i Kina.

| (20) | I stickprovsskedet föreföll det som om den enda samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkarens export utgjorde mindre än 5 % av den sammanlagda kinesiska exporten till unionen. De kinesiska myndigheterna och andra berörda parter underrättades om att artikel 18 i grundförordningen eventuellt skulle komma att tillämpas beroende på de exporterande tillverkarnas bristande samarbetsvilja. Kommissionen har inte tagit emot några synpunkter till följd av denna underrättelse. |
| --- | --- |

(20)

I stickprovsskedet föreföll det som om den enda samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkarens export utgjorde mindre än 5 % av den sammanlagda kinesiska exporten till unionen. De kinesiska myndigheterna och andra berörda parter underrättades om att artikel 18 i grundförordningen eventuellt skulle komma att tillämpas beroende på de exporterande tillverkarnas bristande samarbetsvilja. Kommissionen har inte tagit emot några synpunkter till följd av denna underrättelse.

| (21) | Längre fram i undersökningen korrigerade emellertid den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren i sitt svar på frågeformuläret felet i de lämnade uppgifterna om exportförsäljningen till unionen och uppgav en högre exportvolym till unionen. Samtidigt analyserades ytterligare exportvolymerna av den berörda produkten till unionen från Kina utifrån Eurostat-siffror. Till följd av detta och efter kontroll av svaret på frågeformuläret, slog man fast att den samarbetsvilliga exporterande tillverkarens exportvolym var mycket betydande (11). Mot bakgrund av dessa resultat, drog man slutsatsen att graden av samarbetsvilja var hög. |
| --- | --- |

(21)

Längre fram i undersökningen korrigerade emellertid den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren i sitt svar på frågeformuläret felet i de lämnade uppgifterna om exportförsäljningen till unionen och uppgav en högre exportvolym till unionen. Samtidigt analyserades ytterligare exportvolymerna av den berörda produkten till unionen från Kina utifrån Eurostat-siffror. Till följd av detta och efter kontroll av svaret på frågeformuläret, slog man fast att den samarbetsvilliga exporterande tillverkarens exportvolym var mycket betydande (11). Mot bakgrund av dessa resultat, drog man slutsatsen att graden av samarbetsvilja var hög.

2.   Dumpning av import under översynsperioden

2.1   Jämförbart land

| (22) | Eftersom ingen exporterande tillverkare från Kina beviljades marknadsekonomisk status i de ursprungliga undersökningarna, fastställdes normalvärdet för Kina i enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen. |
| --- | --- |

(22)

Eftersom ingen exporterande tillverkare från Kina beviljades marknadsekonomisk status i de ursprungliga undersökningarna, fastställdes normalvärdet för Kina i enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen.

| (23) | I tillkännagivandet om inledande föreslogs Förenta staterna som lämpligt jämförbart land för fastställandet av normalvärdet för Kina. Berörda parter uppmanades att lämna synpunkter på lämpligheten av detta val. Ingen part inkom med några synpunkter eller invändningar i detta avseende. Förenta staterna användes också som jämförbart land i den ursprungliga undersökningen, och några nya eller förändrade omständigheter som skulle berättiga en ändring verkade inte finnas och några sådana omständigheter hade inte heller meddelats kommissionen. Det ansågs att Förenta staterna var representativt som referensmarknad, särskilt med tanke på den amerikanska inhemska marknadens öppenhet och konkurrenskraft. Dessutom fanns det en tillverkare i Förenta staterna som samtyckte till att samarbeta i den nuvarande översynen. |
| --- | --- |

(23)

I tillkännagivandet om inledande föreslogs Förenta staterna som lämpligt jämförbart land för fastställandet av normalvärdet för Kina. Berörda parter uppmanades att lämna synpunkter på lämpligheten av detta val. Ingen part inkom med några synpunkter eller invändningar i detta avseende. Förenta staterna användes också som jämförbart land i den ursprungliga undersökningen, och några nya eller förändrade omständigheter som skulle berättiga en ändring verkade inte finnas och några sådana omständigheter hade inte heller meddelats kommissionen. Det ansågs att Förenta staterna var representativt som referensmarknad, särskilt med tanke på den amerikanska inhemska marknadens öppenhet och konkurrenskraft. Dessutom fanns det en tillverkare i Förenta staterna som samtyckte till att samarbeta i den nuvarande översynen.

| (24) | Förenta staterna har därför använts som jämförbart land med marknadsekonomi i denna översyn. |
| --- | --- |

(24)

Förenta staterna har därför använts som jämförbart land med marknadsekonomi i denna översyn.

2.2   Normalvärde

| (25) | I enlighet med artikel 2.7 i grundförordningen fastställdes normalvärdet på grundval av kontrollerade uppgifter från den samarbetsvilliga amerikanska tillverkaren i det jämförbara landet, dvs. på grundval av de priser som betalats eller skulle betalas på den inhemska marknaden i Förenta staterna för produkttyper som konstaterades ha sålts vid normal handel. |
| --- | --- |

(25)

I enlighet med artikel 2.7 i grundförordningen fastställdes normalvärdet på grundval av kontrollerade uppgifter från den samarbetsvilliga amerikanska tillverkaren i det jämförbara landet, dvs. på grundval av de priser som betalats eller skulle betalas på den inhemska marknaden i Förenta staterna för produkttyper som konstaterades ha sålts vid normal handel.

| (26) | Till följd av detta fastställdes normalvärdet som ett vägt genomsnitt av den samarbetsvilliga amerikanska tillverkarens priser vid försäljning på den inhemska marknaden till icke-närstående kunder. |
| --- | --- |

(26)

Till följd av detta fastställdes normalvärdet som ett vägt genomsnitt av den samarbetsvilliga amerikanska tillverkarens priser vid försäljning på den inhemska marknaden till icke-närstående kunder.

| (27) | Först fastställdes det om den samarbetsvilliga amerikanska tillverkarens sammanlagda inhemska försäljning till oberoende kunder var representativ i den mening som avses i artikel 2.2 i grundförordningen, dvs. om försäljningen motsvarade minst 5 % av den sammanlagda försäljningsvolymen av den berörda produkten som exporterats till unionen. Den inhemska försäljningen från den samarbetsvilliga amerikanska tillverkaren ansågs vara tillräckligt representativ under översynsperioden. |
| --- | --- |

(27)

Först fastställdes det om den samarbetsvilliga amerikanska tillverkarens sammanlagda inhemska försäljning till oberoende kunder var representativ i den mening som avses i artikel 2.2 i grundförordningen, dvs. om försäljningen motsvarade minst 5 % av den sammanlagda försäljningsvolymen av den berörda produkten som exporterats till unionen. Den inhemska försäljningen från den samarbetsvilliga amerikanska tillverkaren ansågs vara tillräckligt representativ under översynsperioden.

| (28) | Kommissionen undersökte därefter om den inhemska försäljningen av den likadana produkten kunde ansetts ha skett vid normal handel enligt artikel 2.4 i grundförordningen. Detta gjordes genom att man för den likadana produkten som såldes på den amerikanska marknaden fastställde andelen lönsam inhemsk försäljning till oberoende kunder under översynsperioden. |
| --- | --- |

(28)

Kommissionen undersökte därefter om den inhemska försäljningen av den likadana produkten kunde ansetts ha skett vid normal handel enligt artikel 2.4 i grundförordningen. Detta gjordes genom att man för den likadana produkten som såldes på den amerikanska marknaden fastställde andelen lönsam inhemsk försäljning till oberoende kunder under översynsperioden.

| (29) | Eftersom andelen lönsam försäljning av den likadana produkten utgjorde mindre än 80 % av den totala försäljningsvolymen för den likadana produkten, grundades normalvärdet på det faktiska inhemska priset, beräknat som ett vägt genomsnitt för all lönsam försäljning. |
| --- | --- |

(29)

Eftersom andelen lönsam försäljning av den likadana produkten utgjorde mindre än 80 % av den totala försäljningsvolymen för den likadana produkten, grundades normalvärdet på det faktiska inhemska priset, beräknat som ett vägt genomsnitt för all lönsam försäljning.

2.3   Exportpris

| (30) | Med tanke på att den samarbetsvilliga exporterande tillverkarens export uppgick till mer än 90 % av den sammanlagda kinesiska exporten till unionen, undersöktes, såsom anges ovan, exportpriset utifrån uppgifter från den exporterande tillverkaren, dvs. det pris som faktiskt betalats eller skulle betalas, efter justering, för den berörda produkten vid exportförsäljningen till unionen. |
| --- | --- |

(30)

Med tanke på att den samarbetsvilliga exporterande tillverkarens export uppgick till mer än 90 % av den sammanlagda kinesiska exporten till unionen, undersöktes, såsom anges ovan, exportpriset utifrån uppgifter från den exporterande tillverkaren, dvs. det pris som faktiskt betalats eller skulle betalas, efter justering, för den berörda produkten vid exportförsäljningen till unionen.

2.4   Jämförelse

| (31) | Det vägda genomsnittliga normalvärdet jämfördes med det vägda genomsnittliga exportpriset för varje typ av den berörda produkten, fritt fabrik, i samma handelsled och på samma beskattningsnivå. I enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen och för att få en rättvis jämförelse, beaktades olikheter i de faktorer som påstods påverka och som mycket riktigt påverkade priserna och prisernas jämförbarhet. Justeringar gjordes för kostnader för land- och sjötransport, försäkringar, bankavgifter och förpackningskostnader. Vidare gjordes en femprocentig justering av exportpriset för exportskatten och en justering av normalvärdet för mervärdesskatten. |
| --- | --- |

(31)

Det vägda genomsnittliga normalvärdet jämfördes med det vägda genomsnittliga exportpriset för varje typ av den berörda produkten, fritt fabrik, i samma handelsled och på samma beskattningsnivå. I enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen och för att få en rättvis jämförelse, beaktades olikheter i de faktorer som påstods påverka och som mycket riktigt påverkade priserna och prisernas jämförbarhet. Justeringar gjordes för kostnader för land- och sjötransport, försäkringar, bankavgifter och förpackningskostnader. Vidare gjordes en femprocentig justering av exportpriset för exportskatten och en justering av normalvärdet för mervärdesskatten.

2.5   Dumpningsmarginal

| (32) | I enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen fastställdes dumpningsmarginalen per produkttyp på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga normalvärdet och det vägda genomsnittliga exportpriset, i samma handelsled. Av jämförelsen framgick det att dumpning på mer än 80 % förelåg under översynsperioden, och att denna låg på en betydligt högre nivå än i den senaste översynsundersökningen (31 %). Den exakta dumpningsmarginalen kan inte uppges av sekretesskäl. Beräkningarna har baserats på uppgifter från en exporterande tillverkare i Kina och från en tillverkare i det jämförbara landet. Ett avslöjande av dumpningsmarginalen skulle göra det möjligt för både den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren i Kina och tillverkaren i det jämförbara landet att dra slutsatser om den andra partens normalvärde respektive exportpris, vilket skulle vara en uppenbar överträdelse av parternas rätt till sekretess. |
| --- | --- |

(32)

I enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen fastställdes dumpningsmarginalen per produkttyp på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga normalvärdet och det vägda genomsnittliga exportpriset, i samma handelsled. Av jämförelsen framgick det att dumpning på mer än 80 % förelåg under översynsperioden, och att denna låg på en betydligt högre nivå än i den senaste översynsundersökningen (31 %). Den exakta dumpningsmarginalen kan inte uppges av sekretesskäl. Beräkningarna har baserats på uppgifter från en exporterande tillverkare i Kina och från en tillverkare i det jämförbara landet. Ett avslöjande av dumpningsmarginalen skulle göra det möjligt för både den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren i Kina och tillverkaren i det jämförbara landet att dra slutsatser om den andra partens normalvärde respektive exportpris, vilket skulle vara en uppenbar överträdelse av parternas rätt till sekretess.

3.   Utvecklingen av importen om åtgärderna skulle upphävas

3.1   Inledande anmärkning

| (33) | Uppgifterna i detta avsnitt härrör från analysen av uppgifter från den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren, Eurostat och begäran om översyn. |
| --- | --- |

(33)

Uppgifterna i detta avsnitt härrör från analysen av uppgifter från den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren, Eurostat och begäran om översyn.

3.2   De exporterande kinesiska tillverkarnas outnyttjade kapacitet

| (34) | De uppgifter om outnyttjad kapacitet som lämnats av den samarbetsvilliga exporterande kinesiska tillverkaren lades fram, med en ökning eller minskning på 20 % för att respektera sekretessen. Produktionskapaciteten i Kina uppgick till omkring 21 000 ton 2006 och 2007 och ökade sedan kraftigt till omkring 35 000 ton 2008 och under översynsperioden, en ökning med mer än 80 % under skadeundersökningsperioden. Dessa siffror får anses vara lågt räknade, eftersom det i begäran om översyn uppgavs en produktionskapacitet på i storleksordningen 50 000 ton. |
| --- | --- |

(34)

De uppgifter om outnyttjad kapacitet som lämnats av den samarbetsvilliga exporterande kinesiska tillverkaren lades fram, med en ökning eller minskning på 20 % för att respektera sekretessen. Produktionskapaciteten i Kina uppgick till omkring 21 000 ton 2006 och 2007 och ökade sedan kraftigt till omkring 35 000 ton 2008 och under översynsperioden, en ökning med mer än 80 % under skadeundersökningsperioden. Dessa siffror får anses vara lågt räknade, eftersom det i begäran om översyn uppgavs en produktionskapacitet på i storleksordningen 50 000 ton.

| (35) | Dessutom uppgav den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren en kraftig ökning av kapaciteten under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(35)

Dessutom uppgav den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren en kraftig ökning av kapaciteten under skadeundersökningsperioden.

| (36) | De uppgifter som inhämtades under undersökningen tydde på att den samlade kinesiska produktionskapaciteten var avsevärt mycket större än den faktiska kinesiska produktionen (minst 20 000 ton mer under 2008 och under översynsperioden). |
| --- | --- |

(36)

De uppgifter som inhämtades under undersökningen tydde på att den samlade kinesiska produktionskapaciteten var avsevärt mycket större än den faktiska kinesiska produktionen (minst 20 000 ton mer under 2008 och under översynsperioden).

| (37) | Under översynsperioden hade Kina en outnyttjad kapacitet som uppgick till sex gånger unionens förbrukning (25 000 ton, att jämföra med unionsförbrukningen på 3 800 ton). |
| --- | --- |

(37)

Under översynsperioden hade Kina en outnyttjad kapacitet som uppgick till sex gånger unionens förbrukning (25 000 ton, att jämföra med unionsförbrukningen på 3 800 ton).

| (38) | Mot bakgrund av detta är det tydligt att en stor del av den tillgängliga outnyttjade kapaciteten i Kina, i avsaknad av antidumpningsåtgärder, skulle kunna användas för att öka exporten till unionen. |
| --- | --- |

(38)

Mot bakgrund av detta är det tydligt att en stor del av den tillgängliga outnyttjade kapaciteten i Kina, i avsaknad av antidumpningsåtgärder, skulle kunna användas för att öka exporten till unionen.

| (39) | Uppgifter som lämnades under undersökningen visade dessutom på en betydande snedvridning på marknaden för de råvaror som används för att tillverka den berörda produkten. För det första är råvarorna föremål för kvoter, som delas ut av de kinesiska myndigheterna. För det andra begränsar de kinesiska myndigheterna tillgången på råvaror genom införandet av exportskatter och en rabatt på mervärdesskatten, vilka också tillämpas på den berörda produkten (se skäl 31). Dessa faktorer pekar än mer på att det är sannolikt med fortsatt dumpning i det här fallet. |
| --- | --- |

(39)

Uppgifter som lämnades under undersökningen visade dessutom på en betydande snedvridning på marknaden för de råvaror som används för att tillverka den berörda produkten. För det första är råvarorna föremål för kvoter, som delas ut av de kinesiska myndigheterna. För det andra begränsar de kinesiska myndigheterna tillgången på råvaror genom införandet av exportskatter och en rabatt på mervärdesskatten, vilka också tillämpas på den berörda produkten (se skäl 31). Dessa faktorer pekar än mer på att det är sannolikt med fortsatt dumpning i det här fallet.

3.3   Unionsmarknadens attraktionskraft och exportpriser till tredjeländer

| (40) | De prisuppgifter som tillhandahölls av den samarbetsvilliga exportören, och som inte kan uppges av sekretesskäl, visar att unionen är en mycket intressant marknad för de kinesiska exporterande tillverkarna. Under hela skadeundersökningsperioden låg de priser de kunde få ut på tredjelandsmarknader lägre än de priser de kunde få ut i unionen (utom under 2007) och de var mellan 10 och 20 % lägre under olika år under hela skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(40)

De prisuppgifter som tillhandahölls av den samarbetsvilliga exportören, och som inte kan uppges av sekretesskäl, visar att unionen är en mycket intressant marknad för de kinesiska exporterande tillverkarna. Under hela skadeundersökningsperioden låg de priser de kunde få ut på tredjelandsmarknader lägre än de priser de kunde få ut i unionen (utom under 2007) och de var mellan 10 och 20 % lägre under olika år under hela skadeundersökningsperioden.

| (41) | När det gäller vilka priser det går att få ut, kan man utifrån detta dra slutsatsen att EU-marknaden definitivt är ett attraktivt alternativ för de kinesiska exportörerna. |
| --- | --- |

(41)

När det gäller vilka priser det går att få ut, kan man utifrån detta dra slutsatsen att EU-marknaden definitivt är ett attraktivt alternativ för de kinesiska exportörerna.

| (42) | De kinesiska exporterande tillverkarna har därför ett incitament att rikta sin export till unionsmarknaden, om åtgärderna skulle upphävas. De rådande höga priserna på unionsmarknaden skulle ge de kinesiska exporterande tillverkarna bättre vinstmarginaler. |
| --- | --- |

(42)

De kinesiska exporterande tillverkarna har därför ett incitament att rikta sin export till unionsmarknaden, om åtgärderna skulle upphävas. De rådande höga priserna på unionsmarknaden skulle ge de kinesiska exporterande tillverkarna bättre vinstmarginaler.

3.4   Kringgående av åtgärder

| (43) | Åtgärderna utsträcktes 2005 till ytterligare ett KN-nummer eftersom man fann att de kinesiska exportörerna kringgick åtgärderna genom att de i volframkarbidpulvret blandade i små mängder av ett annat metallpulver (mestadels kobolt) (12). Detta konstaterade kringgående är ytterligare en faktor som pekar på slutsatsen att fortsatt dumpning är sannolikt. Detta är ett tydligt bevis för att unionsmarknaden fortsätter att vara en attraktiv marknad för de kinesiska exporterande tillverkarna, som, i avsaknad av antidumpningsåtgärder, troligtvis skulle rikta stora volymer volframkarbid till EU. |
| --- | --- |

(43)

Åtgärderna utsträcktes 2005 till ytterligare ett KN-nummer eftersom man fann att de kinesiska exportörerna kringgick åtgärderna genom att de i volframkarbidpulvret blandade i små mängder av ett annat metallpulver (mestadels kobolt) (12). Detta konstaterade kringgående är ytterligare en faktor som pekar på slutsatsen att fortsatt dumpning är sannolikt. Detta är ett tydligt bevis för att unionsmarknaden fortsätter att vara en attraktiv marknad för de kinesiska exporterande tillverkarna, som, i avsaknad av antidumpningsåtgärder, troligtvis skulle rikta stora volymer volframkarbid till EU.

3.5   Slutsats om sannolikheten för fortsatt dumpning

| (44) | Den föregående analysen visar att den kinesiska importen fortsatte att komma in på unionsmarknaden till dumpade priser med mycket höga dumpningsmarginaler. Särskilt med tanke på analysen av prisnivåerna på marknader i och utanför EU och den kapacitet som finns tillgänglig i Kina kan man dra slutsatsen att dumpningen sannolikt kommer att fortsätta om åtgärderna upphävs. |
| --- | --- |

(44)

Den föregående analysen visar att den kinesiska importen fortsatte att komma in på unionsmarknaden till dumpade priser med mycket höga dumpningsmarginaler. Särskilt med tanke på analysen av prisnivåerna på marknader i och utanför EU och den kapacitet som finns tillgänglig i Kina kan man dra slutsatsen att dumpningen sannolikt kommer att fortsätta om åtgärderna upphävs.

D.   SITUATIONEN PÅ UNIONSMARKNADEN

1.   Definition av unionsindustrin

| (45) | Inom unionen tillverkas den likadana produkten av sju företag eller företagsgrupper. |
| --- | --- |

(45)

Inom unionen tillverkas den likadana produkten av sju företag eller företagsgrupper.

| (46) | De anses därför utgöra unionsindustrin i den mening som avses i artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen och kommer hädanefter att kallas unionsindustrin. |
| --- | --- |

(46)

De anses därför utgöra unionsindustrin i den mening som avses i artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen och kommer hädanefter att kallas unionsindustrin.

2.   Inledande anmärkning

| (47) | Uppgifterna om import till unionen av den berörda produkten med ursprung i Kina indexerades i syfte att skydda konfidentiella uppgifter i enlighet med artikel 19 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(47)

Uppgifterna om import till unionen av den berörda produkten med ursprung i Kina indexerades i syfte att skydda konfidentiella uppgifter i enlighet med artikel 19 i grundförordningen.

| (48) | Beroende på att även andra produkter än den berörda produkten ingår i importuppgifterna på KN-nummernivå från Eurostat (KN-nummer 3824 30 00) har, rörande importvolymerna enligt Taric-nummer 3824300010, följande analys gjorts utifrån importuppgifter baserade på Taric-nummer tillsammans med uppgifter som samlats in enligt artikel 14.6 i grundförordningen. Taric-nummer anses konfidentiella eftersom de är så detaljerade att parterna blir möjliga att identifiera. Av detta skäl lades en del uppgifter fram i intervaller. |
| --- | --- |

(48)

Beroende på att även andra produkter än den berörda produkten ingår i importuppgifterna på KN-nummernivå från Eurostat (KN-nummer 3824 30 00) har, rörande importvolymerna enligt Taric-nummer 3824300010, följande analys gjorts utifrån importuppgifter baserade på Taric-nummer tillsammans med uppgifter som samlats in enligt artikel 14.6 i grundförordningen. Taric-nummer anses konfidentiella eftersom de är så detaljerade att parterna blir möjliga att identifiera. Av detta skäl lades en del uppgifter fram i intervaller.

| (49) | Uppgifter om unionsindustrin fick man genom sju unionstillverkares svar på frågeformulären. |
| --- | --- |

(49)

Uppgifter om unionsindustrin fick man genom sju unionstillverkares svar på frågeformulären.

3.   Förbrukningen på unionsmarknaden

| (50) | Förbrukningen i unionen fastställdes på grundval av unionsindustrins försäljningsvolymer på unionsmarknaden och importuppgifter från Eurostat. |
| --- | --- |

(50)

Förbrukningen i unionen fastställdes på grundval av unionsindustrins försäljningsvolymer på unionsmarknaden och importuppgifter från Eurostat.

| (51) | Mellan 2006 och översynsperioden minskade unionens förbrukning med 62 %, och den främsta minskningen ägde rum mellan 2008 och översynsperioden. Under översynsperioden minskade förbrukningen med 63 % jämfört med 2008.

  Tabell 1


  Förbrukning | 2006 | 2007 | 2008 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volym (i ton) | | | | |
| + | Total import |

(51)

Mellan 2006 och översynsperioden minskade unionens förbrukning med 62 %, och den främsta minskningen ägde rum mellan 2008 och översynsperioden. Under översynsperioden minskade förbrukningen med 63 % jämfört med 2008.

Tabell 1

Förbrukning

2006

2007

2008

ÖP

Volym (i ton)

+

Total import

1 766

1 885

2 303

755

| + | EU:s tillverkning såld på EU-marknaden |
| --- | --- |

+

EU:s tillverkning såld på EU-marknaden

8 281

8 334

7 981

3 024

| = | Förbrukning |
| --- | --- |

=

Förbrukning

10 047

10 218

10 284

3 779

Ökning i förhållande till föregående år

2 %

1 %

–63 %

4.   Volym, marknadsandel och priser för den dumpade importen från Kina

| (52) | I tabellen nedan visas utvecklingen av volymer, marknadsandelar och genomsnittliga priser på den dumpade importen från Kina. Utvecklingen av volymer och priser grundar sig på uppgifter från Eurostat.

  Tabell 2


  Import från Kina | 2006 | 2007 | 2008 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importvolym från det berörda landet (i ton) | Mer än 700 | Mer än 700 | Mer än 400 | Mer än 60 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 104 | 60 | 11 |
| Marknadsandel för importen från det berörda landet | 7,1 % | 7,3 % | 4,2 % | 2,1 % |
| Pris på importen från det berörda landet (euro/ton) | 25 622 | 21 883 | 22 434 | 22 110 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 85 | 88 | 86 |

(52)

I tabellen nedan visas utvecklingen av volymer, marknadsandelar och genomsnittliga priser på den dumpade importen från Kina. Utvecklingen av volymer och priser grundar sig på uppgifter från Eurostat.

Tabell 2

Import från Kina

2006

2007

2008

ÖP

Importvolym från det berörda landet (i ton)

Mer än 700

Mer än 700

Mer än 400

Mer än 60

Index (2006 = 100)

100

104

60

11

Marknadsandel för importen från det berörda landet

7,1 %

7,3 %

4,2 %

2,1 %

Pris på importen från det berörda landet (euro/ton)

25 622

21 883

22 434

22 110

Index (2006 = 100)

100

85

88

86

| (53) | Volymen dumpad import av den berörda produkten med ursprung i Kina minskade med 89 % under skadeundersökningsperioden och nådde en nivå på ungefär 80 ton under översynsperioden. Marknadsandelen föll dessutom från 7,1 % år 2006 till 2,1 % under översynsperioden. |
| --- | --- |

(53)

Volymen dumpad import av den berörda produkten med ursprung i Kina minskade med 89 % under skadeundersökningsperioden och nådde en nivå på ungefär 80 ton under översynsperioden. Marknadsandelen föll dessutom från 7,1 % år 2006 till 2,1 % under översynsperioden.

| (54) | En möjlig förklaring till denna nedgång är den kraftiga ökningen av Kinas inhemska förbrukning under skadeundersökningsperioden. Genom ett system med exportkvoter och exporttullar verkar de kinesiska myndigheterna dessutom bedriva en politik för att bevara Kinas volframresurser. |
| --- | --- |

(54)

En möjlig förklaring till denna nedgång är den kraftiga ökningen av Kinas inhemska förbrukning under skadeundersökningsperioden. Genom ett system med exportkvoter och exporttullar verkar de kinesiska myndigheterna dessutom bedriva en politik för att bevara Kinas volframresurser.

| (55) | Priserna på den kinesiska importen sjönk med 14 % under skadeundersökningsperioden. Denna utveckling återspeglar den allmänna trend som observerats när det gäller unionsindustrins priser. |
| --- | --- |

(55)

Priserna på den kinesiska importen sjönk med 14 % under skadeundersökningsperioden. Denna utveckling återspeglar den allmänna trend som observerats när det gäller unionsindustrins priser.

| (56) | Jämförelsen visade också att priserna på importen från Kina underskred unionsindustrins priser med mer än 10 % efter det att de gällande antidumpningstullarna dragits av. Dessa resultat är desamma som i den senaste översynsundersökningen (13). |
| --- | --- |

(56)

Jämförelsen visade också att priserna på importen från Kina underskred unionsindustrins priser med mer än 10 % efter det att de gällande antidumpningstullarna dragits av. Dessa resultat är desamma som i den senaste översynsundersökningen (13).

5.   Import från andra länder

| (57) | I tabellen nedan anges importvolymen från övriga länder under skadeundersökningsperioden. Utvecklingen av volymer och priser grundar sig på uppgifter från Eurostat.

  Tabell 3


  Import från övriga länder | 2006 | 2007 | 2008 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Import från övriga länder (i ton) | 1 050 | 1 138 | 1 873 | 675 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 108 | 178 | 64 |
| Marknadsandel för importen från övriga länder | 10,5 % | 11,1 % | 18,2 % | 17,9 % |
| Genomsnittligt pris (euro/ton) | 27 309,1 | 26 626,0 | 21 607,5 | 24 867,4 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 97 | 79 | 91 |
| Förenta staterna:s marknadsandel | 4,2 % | 3,9 % | 3,9 % | 3,6 % |
| Genomsnittligt pris (euro/ton) | 32 948,1 | 32 356,0 | 29 353,3 | 32 054,4 |
| Sydkoreas marknadsandel | 2,2 % | 2,4 % | 2,6 % | 4,4 % |
| Genomsnittligt pris (euro/ton) | 33 733,8 | 29 969,5 | 25 789,0 | 24 503,7 |

(57)

I tabellen nedan anges importvolymen från övriga länder under skadeundersökningsperioden. Utvecklingen av volymer och priser grundar sig på uppgifter från Eurostat.

Tabell 3

Import från övriga länder

2006

2007

2008

ÖP

Import från övriga länder (i ton)

1 050

1 138

1 873

675

Index (2006 = 100)

100

108

178

64

Marknadsandel för importen från övriga länder

10,5 %

11,1 %

18,2 %

17,9 %

Genomsnittligt pris (euro/ton)

27 309,1

26 626,0

21 607,5

24 867,4

Index (2006 = 100)

100

97

79

91

Förenta staterna:s marknadsandel

4,2 %

3,9 %

3,9 %

3,6 %

Genomsnittligt pris (euro/ton)

32 948,1

32 356,0

29 353,3

32 054,4

Sydkoreas marknadsandel

2,2 %

2,4 %

2,6 %

4,4 %

Genomsnittligt pris (euro/ton)

33 733,8

29 969,5

25 789,0

24 503,7

| (58) | Importen från övriga tredjeländer minskade med 36 % under skadeundersökningsperioden. Den följde en allmän marknadstrend som utlösts av den minskande förbrukningen (ett fall på 62 %), men inte i samma takt. Det innebär att den importens marknadsandel ökade från 10,5 % till 17,9 %. Denna imports inverkan på unionsindustrin kan emellertid inte anses vara negativ, såsom visas i skälen 85–88. |
| --- | --- |

(58)

Importen från övriga tredjeländer minskade med 36 % under skadeundersökningsperioden. Den följde en allmän marknadstrend som utlösts av den minskande förbrukningen (ett fall på 62 %), men inte i samma takt. Det innebär att den importens marknadsandel ökade från 10,5 % till 17,9 %. Denna imports inverkan på unionsindustrin kan emellertid inte anses vara negativ, såsom visas i skälen 85–88.

| (59) | Det bör noteras att marknadsandelen för Republiken Korea (nedan kallad Sydkorea) fördubblades under skadeundersökningsperioden och kom upp i 4,4 %. De koreanska genomsnittliga importpriserna minskade under skadeundersökningsperioden men förblev genomgående högre än det genomsnittliga försäljningspriset på den kinesiska exportförsäljningen. |
| --- | --- |

(59)

Det bör noteras att marknadsandelen för Republiken Korea (nedan kallad Sydkorea) fördubblades under skadeundersökningsperioden och kom upp i 4,4 %. De koreanska genomsnittliga importpriserna minskade under skadeundersökningsperioden men förblev genomgående högre än det genomsnittliga försäljningspriset på den kinesiska exportförsäljningen.

6.   Unionsindustrins ekonomiska situation

| (60) | I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen undersökte kommissionen alla ekonomiska faktorer och förhållanden av betydelse för unionsindustrins situation. |
| --- | --- |

(60)

I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen undersökte kommissionen alla ekonomiska faktorer och förhållanden av betydelse för unionsindustrins situation.

6.1   Tillverkning

| (61) | Unionsindustrins tillverkning ökade först med 5,8 % år 2007 och 11,6 % år 2008 jämfört med 2006, för att därefter under översynsperioden minska kraftigt, med 56 % jämfört med 2008.

  Tabell 4


  Unionens sammanlagda tillverkning | 2006 | 2007 | 2008 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volym (i ton) | | | | |
| Tillverkning | 10 094 | 10 679 | 11 268 | 4 861 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 106 | 112 | 48 |

(61)

Unionsindustrins tillverkning ökade först med 5,8 % år 2007 och 11,6 % år 2008 jämfört med 2006, för att därefter under översynsperioden minska kraftigt, med 56 % jämfört med 2008.

Tabell 4

Unionens sammanlagda tillverkning

2006

2007

2008

ÖP

Volym (i ton)

Tillverkning

10 094

10 679

11 268

4 861

Index (2006 = 100)

100

106

112

48

6.2   Kapacitet och kapacitetsutnyttjande

| (62) | Tillverkningskapaciteten ökade med 10,8 % mellan 2006 och översynsperioden. När tillverkningen minskade, särskilt under översynsperioden, uppvisade kapacitetsutnyttjandet till följd av detta en sammanlagd minskning på 57 % mellan 2006 och översynsperioden, och nådde upp i ett kapacitetsutnyttjande på 39 % under översynsperioden.

  Tabell 5


  Tillverkningskapacitet och kapacitetsutnyttjande | 2006 | 2007 | 2008 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volym (i ton) | | | | |
| Tillverkningskapacitet | 11 110 | 11 610 | 12 230 | 12 310 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 105 | 110 | 111 |
| Kapacitetsutnyttjande | 91 % | 92 % | 92 % | 39 % |
| Index (2006 = 100) | 100 | 101 | 101 | 43 |

(62)

Tillverkningskapaciteten ökade med 10,8 % mellan 2006 och översynsperioden. När tillverkningen minskade, särskilt under översynsperioden, uppvisade kapacitetsutnyttjandet till följd av detta en sammanlagd minskning på 57 % mellan 2006 och översynsperioden, och nådde upp i ett kapacitetsutnyttjande på 39 % under översynsperioden.

Tabell 5

Tillverkningskapacitet och kapacitetsutnyttjande

2006

2007

2008

ÖP

Volym (i ton)

Tillverkningskapacitet

11 110

11 610

12 230

12 310

Index (2006 = 100)

100

105

110

111

Kapacitetsutnyttjande

91 %

92 %

92 %

39 %

Index (2006 = 100)

100

101

101

43

6.3   Lager

| (63) | Unionsindustrins utgående lager ökade med 20 % år 2008 jämfört med 2006 och minskade sedan med 26 % under översynsperioden.

  Tabell 6


  Lager | 2006 | 2007 | 2008 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volym (i ton) | | | | |
| Utgående lager | 1 714 | 1 808 | 2 054 | 1 514 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 106 | 120 | 88 |

(63)

Unionsindustrins utgående lager ökade med 20 % år 2008 jämfört med 2006 och minskade sedan med 26 % under översynsperioden.

Tabell 6

Lager

2006

2007

2008

ÖP

Volym (i ton)

Utgående lager

1 714

1 808

2 054

1 514

Index (2006 = 100)

100

106

120

88

6.4   Försäljningsvolym

| (64) | Unionsindustrins försäljning till icke-närstående kunder på unionsmarknaden ökade något mellan 2006 och 2008 för att sedan minska med 61 % mellan 2008 och översynsperioden. Försäljningsvolymerna ökade under 2007 och 2008 men minskade kraftigt under översynsperioden. Denna utveckling ligger i linje med den allmänna trenden med minskande förbrukning på unionsmarknaden.

  Tabell 7


  Försäljning till icke-närstående kunder | 2006 | 2007 | 2008 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volym (i ton) | 5 594 | 5 630 | 5 874 | 2 292 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 101 | 105 | 41 |

(64)

Unionsindustrins försäljning till icke-närstående kunder på unionsmarknaden ökade något mellan 2006 och 2008 för att sedan minska med 61 % mellan 2008 och översynsperioden. Försäljningsvolymerna ökade under 2007 och 2008 men minskade kraftigt under översynsperioden. Denna utveckling ligger i linje med den allmänna trenden med minskande förbrukning på unionsmarknaden.

Tabell 7

Försäljning till icke-närstående kunder

2006

2007

2008

ÖP

Volym (i ton)

5 594

5 630

5 874

2 292

Index (2006 = 100)

100

101

105

41

6.5   Marknadsandel

| (65) | Unionsindustrins marknadsandel var ganska stabil från 2006 till 2008 men ökade därefter med fyra procentenheter mellan 2008 och översynsperioden. Marknadsandelen ökade med sammanlagt fem procentenheter under skadeundersökningsperioden.

  Tabell 8


  EU:s marknadsandel | 2006 | 2007 | 2008 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EU:s marknadsandel | 56 % | 55 % | 57 % | 61 % |
| Index (2006 = 100) | 100 | 99 | 103 | 109 |

(65)

Unionsindustrins marknadsandel var ganska stabil från 2006 till 2008 men ökade därefter med fyra procentenheter mellan 2008 och översynsperioden. Marknadsandelen ökade med sammanlagt fem procentenheter under skadeundersökningsperioden.

Tabell 8

EU:s marknadsandel

2006

2007

2008

ÖP

EU:s marknadsandel

56 %

55 %

57 %

61 %

Index (2006 = 100)

100

99

103

109

6.6   Tillväxt

| (66) | Eftersom försäljningen inte minskade lika mycket som förbrukningen kunde unionsindustrin vinna en del marknadsandelar. |
| --- | --- |

(66)

Eftersom försäljningen inte minskade lika mycket som förbrukningen kunde unionsindustrin vinna en del marknadsandelar.

6.7   Sysselsättning

| (67) | Sysselsättningsnivån i unionsindustrin minskade med 17 % mellan 2006 och översynsperioden. Antalet anställda minskade också 2006–2008 när produktionen ökade något vilket visar att unionsindustrin ansträngde sig för att förbättra sin produktivitet. Under översynsperioden ledde emellertid den kraftigt sjunkande produktionen till att antalet anställda minskade betydligt.

  Tabell 9


  Sysselsättning | 2006 | 2007 | 2008 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittsperiod | | | | |
| Totalt antal anställda | 674 | 667 | 653 | 557 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 99 | 97 | 83 |

(67)

Sysselsättningsnivån i unionsindustrin minskade med 17 % mellan 2006 och översynsperioden. Antalet anställda minskade också 2006–2008 när produktionen ökade något vilket visar att unionsindustrin ansträngde sig för att förbättra sin produktivitet. Under översynsperioden ledde emellertid den kraftigt sjunkande produktionen till att antalet anställda minskade betydligt.

Tabell 9

Sysselsättning

2006

2007

2008

ÖP

Genomsnittsperiod

Totalt antal anställda

674

667

653

557

Index (2006 = 100)

100

99

97

83

6.8   Produktivitet

| (68) | Arbetsstyrkans produktivitet i unionsindustrin, mätt som resultat per anställd och år, ökade först med 7 % år 2007 och med 15 % år 2008 jämfört med 2006, och minskade därefter med 49 % mellan 2008 och översynsperioden.

  Tabell 10


  Produktivitet | 2006 | 2007 | 2008 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktivitet (ton per år och anställd) | 15 | 16 | 17 | 9 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 107 | 115 | 58 |

(68)

Arbetsstyrkans produktivitet i unionsindustrin, mätt som resultat per anställd och år, ökade först med 7 % år 2007 och med 15 % år 2008 jämfört med 2006, och minskade därefter med 49 % mellan 2008 och översynsperioden.

Tabell 10

Produktivitet

2006

2007

2008

ÖP

Produktivitet (ton per år och anställd)

15

16

17

9

Index (2006 = 100)

100

107

115

58

6.9   Försäljningspriser

| (69) | Unionsindustrins genomsnittliga försäljningspris fritt fabrik till icke-närstående kunder på unionsmarknaden uppvisade en nedåtgående trend under skadeundersökningsperioden. Sammanlagt blev unionsindustrin tvungen att sänka sina priser med 15,4 % mellan 2006 och översynsperioden. |
| --- | --- |

(69)

Unionsindustrins genomsnittliga försäljningspris fritt fabrik till icke-närstående kunder på unionsmarknaden uppvisade en nedåtgående trend under skadeundersökningsperioden. Sammanlagt blev unionsindustrin tvungen att sänka sina priser med 15,4 % mellan 2006 och översynsperioden.

| (70) | Såsom förklaras i skälen 55 och 56 följde priserna på den dumpade importen från Kina en liknande trend som unionsindustrins priser men de var genomgående lägre än unionsindustrins priser. Under översynsperioden var priserna på importen från Kina mer än 10 % lägre än unionsindustrins priser.

  Tabell 11


  Pris per enhet på EU-marknaden | 2006 | 2007 | 2008 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pris per enhet vid försäljning i unionen (euro/ton) | 31 030 | 29 995 | 29 072 | 26 241 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 97 | 94 | 85 |

(70)

Såsom förklaras i skälen 55 och 56 följde priserna på den dumpade importen från Kina en liknande trend som unionsindustrins priser men de var genomgående lägre än unionsindustrins priser. Under översynsperioden var priserna på importen från Kina mer än 10 % lägre än unionsindustrins priser.

Tabell 11

Pris per enhet på EU-marknaden

2006

2007

2008

ÖP

Pris per enhet vid försäljning i unionen (euro/ton)

31 030

29 995

29 072

26 241

Index (2006 = 100)

100

97

94

85

6.10   Löner

| (71) | Mellan 2006 och översynsperioden ökade den genomsnittliga lönen per anställd med 4,8 %.

  Tabell 12


  Arbetskraftskostnader | 2006 | 2007 | 2008 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Årliga arbetskraftskostnader per anställd | 53 614 | 54 613 | 56 564 | 56 221 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 102 | 106 | 105 |

(71)

Mellan 2006 och översynsperioden ökade den genomsnittliga lönen per anställd med 4,8 %.

Tabell 12

Arbetskraftskostnader

2006

2007

2008

ÖP

Årliga arbetskraftskostnader per anställd

53 614

54 613

56 564

56 221

Index (2006 = 100)

100

102

106

105

6.11   Investeringar och kapitalanskaffningsförmåga

| (72) | Mellan 2006 och 2008 ökade det årliga flödet av de investeringar i den berörda produkten som gjordes av unionsindustrin med 18 %. Investeringarna ökade med 103 % från 2007 till 2008. Under översynsperioden minskade emellertid investeringarna med 65 % i förhållande till 2008. |
| --- | --- |

(72)

Mellan 2006 och 2008 ökade det årliga flödet av de investeringar i den berörda produkten som gjordes av unionsindustrin med 18 %. Investeringarna ökade med 103 % från 2007 till 2008. Under översynsperioden minskade emellertid investeringarna med 65 % i förhållande till 2008.

| (73) | Investeringarna gjordes i huvudsak genom uppbyggnaden av nya produktionsanläggningar för att man skulle kunna tillverka volfram från använt material och skrot. Att investeringarna behövde minskas berodde på i) den allmänna minskningen av produktionsnivån på unionsmarknaden, ii) snedvridningarna när det gäller råvaror (se skäl 39) och iii) den ekonomiska krisen. |
| --- | --- |

(73)

Investeringarna gjordes i huvudsak genom uppbyggnaden av nya produktionsanläggningar för att man skulle kunna tillverka volfram från använt material och skrot. Att investeringarna behövde minskas berodde på i) den allmänna minskningen av produktionsnivån på unionsmarknaden, ii) snedvridningarna när det gäller råvaror (se skäl 39) och iii) den ekonomiska krisen.

| (74) | Under översynsperioden gjordes inga betydande investeringar. Detta kan till stor del förklaras av den ekonomiska krisen, som började 2008 och var som värst under översynsperioden, när det blev ännu svårare att få tillgång till nytt kapital

  Tabell 13


  Investeringar | 2006 | 2007 | 2008 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nettoinvesteringar (i tusen euro) | 18 403 | 10 711 | 21 756 | 7 568 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 58 | 118 | 41 |

(74)

Under översynsperioden gjordes inga betydande investeringar. Detta kan till stor del förklaras av den ekonomiska krisen, som började 2008 och var som värst under översynsperioden, när det blev ännu svårare att få tillgång till nytt kapital

Tabell 13

Investeringar

2006

2007

2008

ÖP

Nettoinvesteringar (i tusen euro)

18 403

10 711

21 756

7 568

Index (2006 = 100)

100

58

118

41

6.12   Lönsamhet och räntabilitet

| (75) | Delvis tack vare de gällande antidumpningsåtgärderna och delvis tack vare unionsindustrins ansträngningar att diversifiera sina råvarukällor, kunde unionsindustrin mellan 2006 och 2008 upprätthålla en positiv lönsamhet även om den överlag minskade med 26 % under denna period. Under översynsperioden hade unionsindustrin emellertid inte samma gynnsamma resultat vilket visar på en viss sårbarhet i detta avseende. |
| --- | --- |

(75)

Delvis tack vare de gällande antidumpningsåtgärderna och delvis tack vare unionsindustrins ansträngningar att diversifiera sina råvarukällor, kunde unionsindustrin mellan 2006 och 2008 upprätthålla en positiv lönsamhet även om den överlag minskade med 26 % under denna period. Under översynsperioden hade unionsindustrin emellertid inte samma gynnsamma resultat vilket visar på en viss sårbarhet i detta avseende.

| (76) | Räntabiliteten följde i stort sett lönsamhetsutvecklingen under hela skadeundersökningsperioden.

  Tabell 14


  Lönsamhet och räntabilitet | 2006 | 2007 | 2008 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nettovinst av försäljning i EU till icke-närstående kunder (i procent av nettoförsäljningen) | 10,3 % | 5,8 % | 7,6 % | –19,5 % |
| Räntabilitet (nettovinst i procent av investeringarnas bokförda nettovärde) | 34,8 % | 22,1 % | 28,8 % | –28,6 % |

(76)

Räntabiliteten följde i stort sett lönsamhetsutvecklingen under hela skadeundersökningsperioden.

Tabell 14

Lönsamhet och räntabilitet

2006

2007

2008

ÖP

Nettovinst av försäljning i EU till icke-närstående kunder (i procent av nettoförsäljningen)

10,3 %

5,8 %

7,6 %

–19,5 %

Räntabilitet (nettovinst i procent av investeringarnas bokförda nettovärde)

34,8 %

22,1 %

28,8 %

–28,6 %

6.13   Kassaflöde

| (77) | Utvecklingen av kassaflödet, som visar industrins förmåga att själv finansiera sin verksamhet, förblev positivt under undersökningsperioden. Mellan 2006 och översynsperioden minskade det emellertid med ungefär 35 %.

  Tabell 15


  Kassaflöde | 2006 | 2007 | 2008 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kassaflöde (i tusen euro) | 36 125 | 39 868 | 44 102 | 23 540 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 110 | 122 | 65 |

(77)

Utvecklingen av kassaflödet, som visar industrins förmåga att själv finansiera sin verksamhet, förblev positivt under undersökningsperioden. Mellan 2006 och översynsperioden minskade det emellertid med ungefär 35 %.

Tabell 15

Kassaflöde

2006

2007

2008

ÖP

Kassaflöde (i tusen euro)

36 125

39 868

44 102

23 540

Index (2006 = 100)

100

110

122

65

6.14   Dumpningsmarginalens storlek

| (78) | Dumpningen från Kina fortsatte under översynsperioden på en nivå avsevärt över nivån på de nuvarande åtgärderna. Med tanke på snedvridningarna när det gäller råvaror, den outnyttjade kapaciteten och priserna på importen från Kina kan vidare de faktiska dumpningsmarginalernas effekt på unionsindustrin inte anses vara försumbara. |
| --- | --- |

(78)

Dumpningen från Kina fortsatte under översynsperioden på en nivå avsevärt över nivån på de nuvarande åtgärderna. Med tanke på snedvridningarna när det gäller råvaror, den outnyttjade kapaciteten och priserna på importen från Kina kan vidare de faktiska dumpningsmarginalernas effekt på unionsindustrin inte anses vara försumbara.

6.15   Återhämtning från tidigare dumpning

| (79) | Det analyserades huruvida unionsindustrin har återhämtat sig från verkningarna av tidigare dumpning. Slutsatsen blev att den till stor del har återhämtat sig från verkningarna eftersom antidumpningsåtgärderna visade sig vara effektiva. Den ekonomiska krisen stoppade emellertid utvecklingen och har ökat unionsindustrins svårigheter. |
| --- | --- |

(79)

Det analyserades huruvida unionsindustrin har återhämtat sig från verkningarna av tidigare dumpning. Slutsatsen blev att den till stor del har återhämtat sig från verkningarna eftersom antidumpningsåtgärderna visade sig vara effektiva. Den ekonomiska krisen stoppade emellertid utvecklingen och har ökat unionsindustrins svårigheter.

7.   Verkan av den dumpade importen och andra faktorer

7.1   Verkan av den dumpade importen

| (80) | Parallellt med den krympande förbrukningen i unionen minskade marknadsandelen för den kinesiska importen från 7,1 % till 2,1 % (se skäl 52). Enligt tillgängliga uppgifter skedde denna import till priser som var lägre än unionsindustrins priser och likaså lägre än priserna på importen med ursprung i övriga tredjeländer. Såsom anges i skäl 56 underskred priserna på den kinesiska importen, antidumpningstullarna oräknade, unionsindustrins priser med 10,7 % under översynsperioden. Det erinras om att tullsatsen uppgår till 33 %. Följaktligen visar prisunderskridandenivån å ena sidan att de nuvarande tullarna varit verkningsfulla och å andra sidan att det är nödvändigt att fortsätta med åtgärderna. Slutsatsen stöds av det faktum att prisunderskridandet befanns ligga på samma nivå som i den senaste översynsundersökningen. Den prispåverkan som den dumpade importen från Kina hade på unionsindustrin förblev således oförändrad och eftersom det inte finns något som tyder på motsatsen är det troligt att den fortsätter. |
| --- | --- |

(80)

Parallellt med den krympande förbrukningen i unionen minskade marknadsandelen för den kinesiska importen från 7,1 % till 2,1 % (se skäl 52). Enligt tillgängliga uppgifter skedde denna import till priser som var lägre än unionsindustrins priser och likaså lägre än priserna på importen med ursprung i övriga tredjeländer. Såsom anges i skäl 56 underskred priserna på den kinesiska importen, antidumpningstullarna oräknade, unionsindustrins priser med 10,7 % under översynsperioden. Det erinras om att tullsatsen uppgår till 33 %. Följaktligen visar prisunderskridandenivån å ena sidan att de nuvarande tullarna varit verkningsfulla och å andra sidan att det är nödvändigt att fortsätta med åtgärderna. Slutsatsen stöds av det faktum att prisunderskridandet befanns ligga på samma nivå som i den senaste översynsundersökningen. Den prispåverkan som den dumpade importen från Kina hade på unionsindustrin förblev således oförändrad och eftersom det inte finns något som tyder på motsatsen är det troligt att den fortsätter.

7.2   Den ekonomiska krisens inverkan

| (81) | Beroende på de mycket negativa ekonomiska villkor som under översynsperioden rådde i senare led inom volframsektorn, särskilt i stål- och hårdmetallsektorn som utgör huvudparten av volframförbrukningen i unionen, minskade unionsindustrin drastiskt sin tillverkning och försäljning av den berörda produkten. |
| --- | --- |

(81)

Beroende på de mycket negativa ekonomiska villkor som under översynsperioden rådde i senare led inom volframsektorn, särskilt i stål- och hårdmetallsektorn som utgör huvudparten av volframförbrukningen i unionen, minskade unionsindustrin drastiskt sin tillverkning och försäljning av den berörda produkten.

| (82) | Före krisen hade de företag som var verksamma i industrin i senare led ett stort lager av volfram som inte byggts upp under översynsperioden och som ytterligare påverkade unionsindustrins tillverkningsnivå. |
| --- | --- |

(82)

Före krisen hade de företag som var verksamma i industrin i senare led ett stort lager av volfram som inte byggts upp under översynsperioden och som ytterligare påverkade unionsindustrins tillverkningsnivå.

| (83) | När tillverkningen minskade och eftersom unionsindustrin är en kapitalintensiv industri som måste tillverka vissa volymer för att hålla nere kostnaden per enhet påverkades lönsamheten allvarligt. |
| --- | --- |

(83)

När tillverkningen minskade och eftersom unionsindustrin är en kapitalintensiv industri som måste tillverka vissa volymer för att hålla nere kostnaden per enhet påverkades lönsamheten allvarligt.

| (84) | Analysen av unionsindustrin före krisen bevisar emellertid de gällande antidumpningsåtgärdernas effektivitet. Undersökningen visade att de största unionstillverkarna gjorde betydande investeringar för att undvika snedvridningar när det gäller råvarorna medan de samtidigt kunde konkurrera på marknaden och behålla en god situation. |
| --- | --- |

(84)

Analysen av unionsindustrin före krisen bevisar emellertid de gällande antidumpningsåtgärdernas effektivitet. Undersökningen visade att de största unionstillverkarna gjorde betydande investeringar för att undvika snedvridningar när det gäller råvarorna medan de samtidigt kunde konkurrera på marknaden och behålla en god situation.

7.3   Import från övriga länder

| (85) | Man uppskattar att volymen import från övriga tredjeländer minskade med 36 %, från 1 500 ton 2006 till 675 ton under översynsperioden. Marknadsandelen för import från övriga länder ökade från 10,5 % 2006 till 17,9 % under översynsperioden. Deras genomsnittliga importpris minskade med 8,9 % mellan 2006 och översynsperioden. De viktigaste importländerna var Sydkorea och Förenta staterna. |
| --- | --- |

(85)

Man uppskattar att volymen import från övriga tredjeländer minskade med 36 %, från 1 500 ton 2006 till 675 ton under översynsperioden. Marknadsandelen för import från övriga länder ökade från 10,5 % 2006 till 17,9 % under översynsperioden. Deras genomsnittliga importpris minskade med 8,9 % mellan 2006 och översynsperioden. De viktigaste importländerna var Sydkorea och Förenta staterna.

| (86) | Marknadsandelen för importen från Sydkorea fördubblades under skadeundersökningsperioden (från 2,2 % till 4,4 %). Enligt de tillgängliga uppgifterna skedde denna import under översynsperioden till priser som bara var något lägre än unionsindustrins priser (med 6,6 %), men högre (med 9,8 %) än priserna på importen med ursprung i Kina. |
| --- | --- |

(86)

Marknadsandelen för importen från Sydkorea fördubblades under skadeundersökningsperioden (från 2,2 % till 4,4 %). Enligt de tillgängliga uppgifterna skedde denna import under översynsperioden till priser som bara var något lägre än unionsindustrins priser (med 6,6 %), men högre (med 9,8 %) än priserna på importen med ursprung i Kina.

| (87) | Marknadsandelen för importen från Förenta staterna minskade med 15,1 procentenheter under skadeundersökningsperioden (från 4,2 % till 3,6 %). Enligt de tillgängliga uppgifterna skedde denna import under översynsperioden till priser som var högre än unionsindustrins priser och således avsevärt högre (med 31 %) än priserna på importen med ursprung i Kina. |
| --- | --- |

(87)

Marknadsandelen för importen från Förenta staterna minskade med 15,1 procentenheter under skadeundersökningsperioden (från 4,2 % till 3,6 %). Enligt de tillgängliga uppgifterna skedde denna import under översynsperioden till priser som var högre än unionsindustrins priser och således avsevärt högre (med 31 %) än priserna på importen med ursprung i Kina.

| (88) | Sammanfattningsvis kunde importen från Sydkorea och Förenta staterna, som är bland de största importörerna av volframkarbid till EU, inte ha haft någon negativ inverkan på unionsindustrin mest beroende på att deras prisnivåer var desamma eller t.o.m. högre än unionsindustrins priser och, i Förenta staternas fall, beroende på den krympande marknadsandelen. |
| --- | --- |

(88)

Sammanfattningsvis kunde importen från Sydkorea och Förenta staterna, som är bland de största importörerna av volframkarbid till EU, inte ha haft någon negativ inverkan på unionsindustrin mest beroende på att deras prisnivåer var desamma eller t.o.m. högre än unionsindustrins priser och, i Förenta staternas fall, beroende på den krympande marknadsandelen.

8.   Slutsats

| (89) | Beroende på de gällande antidumpningstullarna kunde unionsindustrin i viss mån återhämta sig från verkningarna av den skadevållande dumpningen i det förflutna. |
| --- | --- |

(89)

Beroende på de gällande antidumpningstullarna kunde unionsindustrin i viss mån återhämta sig från verkningarna av den skadevållande dumpningen i det förflutna.

| (90) | Det kan trots det inte konstateras att unionsindustrin befinner sig i en säker situation. Även om de flesta skadeindikatorer som rör unionstillverkarnas ekonomiska situation – såsom lönsamhet, räntabilitet och kassaflöde – förbättrades under de första åren av skadeundersökningsperioden, visade undersökningen också att alla skadeindikatorer försämrades under översynsperioden. |
| --- | --- |

(90)

Det kan trots det inte konstateras att unionsindustrin befinner sig i en säker situation. Även om de flesta skadeindikatorer som rör unionstillverkarnas ekonomiska situation – såsom lönsamhet, räntabilitet och kassaflöde – förbättrades under de första åren av skadeundersökningsperioden, visade undersökningen också att alla skadeindikatorer försämrades under översynsperioden.

| (91) | Oaktat det faktum att nedgången i efterfrågan under översynsperioden delvis kunde tillskrivas den ekonomiska krisen, analyserade man i undersökningen noggrant vilken inverkan den dumpade lågprisimporten från Kina hade på unionsindustrins situation. |
| --- | --- |

(91)

Oaktat det faktum att nedgången i efterfrågan under översynsperioden delvis kunde tillskrivas den ekonomiska krisen, analyserade man i undersökningen noggrant vilken inverkan den dumpade lågprisimporten från Kina hade på unionsindustrins situation.

| (92) | Såsom framgår av skäl 52 minskade importvolymen från Kina mellan 2006 och översynsperioden. Priserna på den importen minskade med 14 % under samma period, vilket, mot bakgrund av den fyraårsperiod som beaktats, speglar utvecklingen av unionsindustrins priser. Det ska emellertid noteras att den huvudsakliga prisnedgången på den kinesiska dumpade importen ägde rum mellan 2006 och 2007 (med 15 %), dvs. långt före den ekonomiska krisen, under en period när unionsindustrin var på väg att återhämta sig. Priserna på den dumpade importen från Kina stabiliserades därefter och den nedgång som berodde på den ekonomiska krisen verkar vara begränsad. Tidpunkten för de kinesiska exportörernas kraftiga prissänkningar (före krisen) kan tyda på att de lanserade en mer koncentrerad och kraftfullare prisstrategi för att underskrida unionsindustrins priser. Skillnaden mellan de kinesiska exportpriserna och unionsindustrins priser uppgick faktiskt till 27 % och 22,8 % under 2007 respektive 2008. |
| --- | --- |

(92)

Såsom framgår av skäl 52 minskade importvolymen från Kina mellan 2006 och översynsperioden. Priserna på den importen minskade med 14 % under samma period, vilket, mot bakgrund av den fyraårsperiod som beaktats, speglar utvecklingen av unionsindustrins priser. Det ska emellertid noteras att den huvudsakliga prisnedgången på den kinesiska dumpade importen ägde rum mellan 2006 och 2007 (med 15 %), dvs. långt före den ekonomiska krisen, under en period när unionsindustrin var på väg att återhämta sig. Priserna på den dumpade importen från Kina stabiliserades därefter och den nedgång som berodde på den ekonomiska krisen verkar vara begränsad. Tidpunkten för de kinesiska exportörernas kraftiga prissänkningar (före krisen) kan tyda på att de lanserade en mer koncentrerad och kraftfullare prisstrategi för att underskrida unionsindustrins priser. Skillnaden mellan de kinesiska exportpriserna och unionsindustrins priser uppgick faktiskt till 27 % och 22,8 % under 2007 respektive 2008.

| (93) | År 2008 var exportpriserna från Kina 22,8 % lägre än unionsindustrins priser. Under översynsperioden minskade skillnaden till 15,7 %. På grund av den kraftiga minskningen av förbrukningen blev unionstillverkarna tvungna att sänka priserna för att behålla sin marknadsandel. |
| --- | --- |

(93)

År 2008 var exportpriserna från Kina 22,8 % lägre än unionsindustrins priser. Under översynsperioden minskade skillnaden till 15,7 %. På grund av den kraftiga minskningen av förbrukningen blev unionstillverkarna tvungna att sänka priserna för att behålla sin marknadsandel.

| (94) | Såsom framgår av skäl 57 minskade importvolymen från övriga tredjeländer med 36 %, vilket var ungefär lika mycket som förbrukningen minskade. Trots en ökning av marknadsandelen kan denna imports inverkan på unionsindustrins situation emellertid inte anses vara negativ (se skäl 88). |
| --- | --- |

(94)

Såsom framgår av skäl 57 minskade importvolymen från övriga tredjeländer med 36 %, vilket var ungefär lika mycket som förbrukningen minskade. Trots en ökning av marknadsandelen kan denna imports inverkan på unionsindustrins situation emellertid inte anses vara negativ (se skäl 88).

| (95) | När det gäller unionsindustrins livskraft ska det noteras att den bevisning som insamlades under undersökningen visade att unionsindustrin har kunnat konkurrera på normala marknadsvillkor med importen från tredjeländer, och att skillnaden, även när priserna var lägre än unionstillverkarnas priser, inte var så påtaglig som när det gäller priserna från Kina (se skälen 85–88). |
| --- | --- |

(95)

När det gäller unionsindustrins livskraft ska det noteras att den bevisning som insamlades under undersökningen visade att unionsindustrin har kunnat konkurrera på normala marknadsvillkor med importen från tredjeländer, och att skillnaden, även när priserna var lägre än unionstillverkarnas priser, inte var så påtaglig som när det gäller priserna från Kina (se skälen 85–88).

| (96) | Till följd av unionsindustrins förbättrade situation under åren före översynsperioden, investerade industrin i den senaste tekniken för att tillverka den berörda produkten från skrot för att på så sätt till en del undvika den rådande snedvridningen när det gäller råvaror. |
| --- | --- |

(96)

Till följd av unionsindustrins förbättrade situation under åren före översynsperioden, investerade industrin i den senaste tekniken för att tillverka den berörda produkten från skrot för att på så sätt till en del undvika den rådande snedvridningen när det gäller råvaror.

| (97) | Om man tar hänsyn till unionsindustrins allmänna situation och importen från Kina från 2006 och fram till översynsperioden får man, mot bakgrund av den positiva utvecklingen av en del av indikatorerna för unionsindustrin, sammanfattningsvis anse att unionsindustrin inte led väsentlig skada under skadeundersökningsperioden. Det undersöktes därför huruvida det var sannolikt att skadan skulle återkomma om åtgärderna skulle tillåtas upphöra. |
| --- | --- |

(97)

Om man tar hänsyn till unionsindustrins allmänna situation och importen från Kina från 2006 och fram till översynsperioden får man, mot bakgrund av den positiva utvecklingen av en del av indikatorerna för unionsindustrin, sammanfattningsvis anse att unionsindustrin inte led väsentlig skada under skadeundersökningsperioden. Det undersöktes därför huruvida det var sannolikt att skadan skulle återkomma om åtgärderna skulle tillåtas upphöra.

E.   SANNOLIKHET FÖR ATT SKADAN ÅTERKOMMER

1.   Inledande anmärkningar

| (98) | Såsom beskrivs i skälen 89–97 har införandet av antidumpningsåtgärderna bara i viss mån gjort det möjligt för unionsindustrin att återhämta sig från den skada den lidit. När den höga förbrukning som unionen hade under större delen av skadeundersökningsperioden kraftigt minskade under översynsperioden, framstod unionsindustrins situation som bräcklig och sårbar och fortfarande utsatt för den skadliga effekten av den dumpade importen från Kina. |
| --- | --- |

(98)

Såsom beskrivs i skälen 89–97 har införandet av antidumpningsåtgärderna bara i viss mån gjort det möjligt för unionsindustrin att återhämta sig från den skada den lidit. När den höga förbrukning som unionen hade under större delen av skadeundersökningsperioden kraftigt minskade under översynsperioden, framstod unionsindustrins situation som bräcklig och sårbar och fortfarande utsatt för den skadliga effekten av den dumpade importen från Kina.

| (99) | I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen granskades importen från det berörda landet för att man skulle kunna fastställa om det var sannolikt att skadan skulle återkomma. |
| --- | --- |

(99)

I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen granskades importen från det berörda landet för att man skulle kunna fastställa om det var sannolikt att skadan skulle återkomma.

2.   Kinesiska exportvolymer och priser till tredjeländer

| (100) | Man fann att exportpriserna på den kinesiska försäljningen till övriga tredjeländer också var lägre än de priser som togs ut i EU (ungefär 10–20 % lägre under olika år under hela skadeundersökningsperioden, utom 2007). Den kinesiska exportören sålde stora mängder till länder utanför EU och denna försäljning utgjorde mer än 80 % av dess sammanlagda exportförsäljning. Om åtgärderna skulle upphöra, ansåg man därför att de kinesiska exporterande tillverkarna skulle få ett incitament att dirigera om stora mängder av exporten från övriga tredjeländer till den mer attraktiva unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(100)

Man fann att exportpriserna på den kinesiska försäljningen till övriga tredjeländer också var lägre än de priser som togs ut i EU (ungefär 10–20 % lägre under olika år under hela skadeundersökningsperioden, utom 2007). Den kinesiska exportören sålde stora mängder till länder utanför EU och denna försäljning utgjorde mer än 80 % av dess sammanlagda exportförsäljning. Om åtgärderna skulle upphöra, ansåg man därför att de kinesiska exporterande tillverkarna skulle få ett incitament att dirigera om stora mängder av exporten från övriga tredjeländer till den mer attraktiva unionsmarknaden.

3.   Outnyttjad kapacitet på den kinesiska marknaden

| (101) | Såsom anges i skälen 34–42 visade de uppgifter som samlades in under undersökningen att det finns en betydande outnyttjad kapacitet tillgänglig i Kina. Det fanns tydliga tecken på att man kan dra slutsatsen att en stor del av denna outnyttjade kapacitet, i avsaknad av antidumpningsåtgärder, skulle kunna användas till att öka exporten till unionen. Detta kan bekräftas eftersom det inte finns något som indikerar att marknader i tredjeländer eller hemmamarknaden skulle kunna absorbera en ytterligare tillverkning i Kina. |
| --- | --- |

(101)

Såsom anges i skälen 34–42 visade de uppgifter som samlades in under undersökningen att det finns en betydande outnyttjad kapacitet tillgänglig i Kina. Det fanns tydliga tecken på att man kan dra slutsatsen att en stor del av denna outnyttjade kapacitet, i avsaknad av antidumpningsåtgärder, skulle kunna användas till att öka exporten till unionen. Detta kan bekräftas eftersom det inte finns något som indikerar att marknader i tredjeländer eller hemmamarknaden skulle kunna absorbera en ytterligare tillverkning i Kina.

4.   Slutsats

| (102) | Unionsindustrin har under flera år lidit av verkningarna av den kinesiska dumpade importen och befinner sig fortfarande i en utsatt ekonomisk situation. |
| --- | --- |

(102)

Unionsindustrin har under flera år lidit av verkningarna av den kinesiska dumpade importen och befinner sig fortfarande i en utsatt ekonomisk situation.

| (103) | Såsom visas ovan lyckades unionsindustrin återhämta sig från den kinesiska dumpningen tack vare de gällande antidumpningsåtgärderna. Under översynsperioden befann sig emellertid unionsindustrin i en svår ekonomisk situation som framför allt berodde på den ekonomiska krisen. Mot bakgrund av detta är det sannolikt att unionsindustrins försäljning, marknadsandel, försäljningspriser och ekonomiska situation skulle försämras om industrin skulle utsättas för ökade volymer lågprisimport från det berörda landet till dumpade priser. |
| --- | --- |

(103)

Såsom visas ovan lyckades unionsindustrin återhämta sig från den kinesiska dumpningen tack vare de gällande antidumpningsåtgärderna. Under översynsperioden befann sig emellertid unionsindustrin i en svår ekonomisk situation som framför allt berodde på den ekonomiska krisen. Mot bakgrund av detta är det sannolikt att unionsindustrins försäljning, marknadsandel, försäljningspriser och ekonomiska situation skulle försämras om industrin skulle utsättas för ökade volymer lågprisimport från det berörda landet till dumpade priser.

| (104) | Såsom anges i skäl 56 fann man också att det faktum att de kinesiska tillverkarnas försäljningspriser underskred unionsindustrins priser med i genomsnitt närmare 11 % tyder på att det i avsaknad av åtgärder är troligt att de kinesiska exporterande tillverkarna kommer att exportera den berörda produkten till unionsmarknaden till priser som är avsevärt lägre än unionsindustrins priser. |
| --- | --- |

(104)

Såsom anges i skäl 56 fann man också att det faktum att de kinesiska tillverkarnas försäljningspriser underskred unionsindustrins priser med i genomsnitt närmare 11 % tyder på att det i avsaknad av åtgärder är troligt att de kinesiska exporterande tillverkarna kommer att exportera den berörda produkten till unionsmarknaden till priser som är avsevärt lägre än unionsindustrins priser.

| (105) | Mot bakgrund av resultaten av undersökningen, nämligen den outnyttjade kapacitet man fann att Kina hade, snedvridningarna på råvarumarknaden, den potential som de exporterande tillverkarna i det berörda landet har att öka eller omdirigera sina exportvolymer till unionsmarknaden, de kinesiska exportörernas prisbeteende i övriga tredjeländer samt unionsmarknadens större attraktionskraft, tyder på att det är sannolikt att skadan skulle återkomma om åtgärderna upphävs. Skadan skulle kunna vara ännu allvarligare om tar hänsyn till den ekonomiska krisen. |
| --- | --- |

(105)

Mot bakgrund av resultaten av undersökningen, nämligen den outnyttjade kapacitet man fann att Kina hade, snedvridningarna på råvarumarknaden, den potential som de exporterande tillverkarna i det berörda landet har att öka eller omdirigera sina exportvolymer till unionsmarknaden, de kinesiska exportörernas prisbeteende i övriga tredjeländer samt unionsmarknadens större attraktionskraft, tyder på att det är sannolikt att skadan skulle återkomma om åtgärderna upphävs. Skadan skulle kunna vara ännu allvarligare om tar hänsyn till den ekonomiska krisen.

F.   UNIONENS INTRESSE

1.   Inledning

| (106) | I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersöktes det om huruvida ett bibehållande av de gällande antidumpningsåtgärderna skulle strida mot unionens intresse som helhet. Unionens intresse fastställdes på grundval av en bedömning av alla de olika parternas intressen, dvs. unionsindustrins, importörernas och användarnas intresse. |
| --- | --- |

(106)

I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersöktes det om huruvida ett bibehållande av de gällande antidumpningsåtgärderna skulle strida mot unionens intresse som helhet. Unionens intresse fastställdes på grundval av en bedömning av alla de olika parternas intressen, dvs. unionsindustrins, importörernas och användarnas intresse.

| (107) | Det bör erinras om att det vid de tidigare undersökningarna inte ansågs strida mot unionens intresse att vidta åtgärder. Denna undersökning är dessutom en översyn som analyserar en situation där antidumpningsåtgärder redan är i kraft, vilket gör det möjligt att bedöma en eventuell otillbörlig negativ effekt för de parter som berörs av de gällande antidumpningsåtgärderna. |
| --- | --- |

(107)

Det bör erinras om att det vid de tidigare undersökningarna inte ansågs strida mot unionens intresse att vidta åtgärder. Denna undersökning är dessutom en översyn som analyserar en situation där antidumpningsåtgärder redan är i kraft, vilket gör det möjligt att bedöma en eventuell otillbörlig negativ effekt för de parter som berörs av de gällande antidumpningsåtgärderna.

| (108) | På denna grund undersöktes det därför om det, trots slutsatserna om sannolikheten för fortsatt dumpning och återkommande skada, fanns några tvingande skäl att dra slutsatsen att det inte ligger i unionens intresse att behålla åtgärderna i detta särskilda fall. |
| --- | --- |

(108)

På denna grund undersöktes det därför om det, trots slutsatserna om sannolikheten för fortsatt dumpning och återkommande skada, fanns några tvingande skäl att dra slutsatsen att det inte ligger i unionens intresse att behålla åtgärderna i detta särskilda fall.

2.   Unionsindustrins intresse

| (109) | Med tanke på slutsatserna om unionsindustrins situation som anges i skälen 89–97 och i enlighet med argumenten i skälen 102–105 för sannolikheten för att skadan skulle återkomma, får det också anses att unionsindustrin troligen skulle få erfara en allvarlig försämring av sin ekonomiska situation om antidumpningstullarna skulle tillåtas upphöra. |
| --- | --- |

(109)

Med tanke på slutsatserna om unionsindustrins situation som anges i skälen 89–97 och i enlighet med argumenten i skälen 102–105 för sannolikheten för att skadan skulle återkomma, får det också anses att unionsindustrin troligen skulle få erfara en allvarlig försämring av sin ekonomiska situation om antidumpningstullarna skulle tillåtas upphöra.

| (110) | Det får anses att en fortsatt tillämpning av åtgärderna skulle ligga i unionsindustrins intresse, som då skulle kunna öka sin försäljningsvolym och troligen också sina försäljningspriser, och den skulle därmed kunna generera den avkastningsnivå som krävs för fortsatta investeringar i ny teknik i produktionsanläggningarna. Ett upphörande av åtgärderna skulle däremot få unionsindustrins återhämtning att stanna upp och dess bärkraft allvarligt hotas, och få till följd att dess överlevnadsförmåga skulle riskeras och utbudet och konkurrensen på marknaden skulle därmed minska. |
| --- | --- |

(110)

Det får anses att en fortsatt tillämpning av åtgärderna skulle ligga i unionsindustrins intresse, som då skulle kunna öka sin försäljningsvolym och troligen också sina försäljningspriser, och den skulle därmed kunna generera den avkastningsnivå som krävs för fortsatta investeringar i ny teknik i produktionsanläggningarna. Ett upphörande av åtgärderna skulle däremot få unionsindustrins återhämtning att stanna upp och dess bärkraft allvarligt hotas, och få till följd att dess överlevnadsförmåga skulle riskeras och utbudet och konkurrensen på marknaden skulle därmed minska.

3.   Importörernas och användarnas intresse

| (111) | En användare gav sig till känna och lämnade in svar på frågeformuläret. Den samarbetsvilliga användaren hävdade att fortsatta åtgärder inte skulle få någon negativ inverkan på konkurrensen på unionsmarknaden, utan att åtgärderna tvärtom skulle göra det möjligt för industrin i senare led att skaffa sig leverantörer som konkurrerar till marknadspriser. |
| --- | --- |

(111)

En användare gav sig till känna och lämnade in svar på frågeformuläret. Den samarbetsvilliga användaren hävdade att fortsatta åtgärder inte skulle få någon negativ inverkan på konkurrensen på unionsmarknaden, utan att åtgärderna tvärtom skulle göra det möjligt för industrin i senare led att skaffa sig leverantörer som konkurrerar till marknadspriser.

| (112) | Det erinras vidare om att det i de tidigare undersökningarna konstaterades att konsekvenserna av att åtgärder införs inte skulle bli betydande för användarna (14). Trots de gällande åtgärderna kunde importörer och användare i unionen fortsätta att skaffa leveranser från bland annat Kina. Det framkom inga indikationer på att det skulle ha varit svårt att hitta andra källor. Därför dras slutsatsen att det inte är troligt att ett upprätthållande av antidumpningsåtgärderna skulle få några större konsekvenser för importörerna och användarna i unionen. |
| --- | --- |

(112)

Det erinras vidare om att det i de tidigare undersökningarna konstaterades att konsekvenserna av att åtgärder införs inte skulle bli betydande för användarna (14). Trots de gällande åtgärderna kunde importörer och användare i unionen fortsätta att skaffa leveranser från bland annat Kina. Det framkom inga indikationer på att det skulle ha varit svårt att hitta andra källor. Därför dras slutsatsen att det inte är troligt att ett upprätthållande av antidumpningsåtgärderna skulle få några större konsekvenser för importörerna och användarna i unionen.

4.   Slutsats

| (113) | Effekterna av fortsatta åtgärder kan förväntas hjälpa unionsindustrin, vilket i sin tur skulle få gynnsamma effekter för konkurrensförhållandena på unionsmarknaden och innebära att risken för ytterligare nedläggningar och bortfall av arbetstillfällen skulle minska. |
| --- | --- |

(113)

Effekterna av fortsatta åtgärder kan förväntas hjälpa unionsindustrin, vilket i sin tur skulle få gynnsamma effekter för konkurrensförhållandena på unionsmarknaden och innebära att risken för ytterligare nedläggningar och bortfall av arbetstillfällen skulle minska.

| (114) | Man kan dessutom förvänta sig att fortsatta åtgärder kommer att gagna användarna och importörerna genom att ett stort antal leverantörer på unionsmarknaden kan vara kvar. |
| --- | --- |

(114)

Man kan dessutom förvänta sig att fortsatta åtgärder kommer att gagna användarna och importörerna genom att ett stort antal leverantörer på unionsmarknaden kan vara kvar.

| (115) | Utifrån analysen ovan dras slutsatsen att fortsatta åtgärder inte skulle strida mot unionens intresse. |
| --- | --- |

(115)

Utifrån analysen ovan dras slutsatsen att fortsatta åtgärder inte skulle strida mot unionens intresse.

G.   ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

| (116) | Alla berörda parter informerades om de viktigaste fakta och överväganden som låg till grund för avsikten att rekommendera att de befintliga åtgärderna bibehålls. Parterna beviljades även en tidsfrist inom vilken de kunde lämna synpunkter efter meddelandet av uppgifter. Alla inlagor och synpunkter beaktades noga när så var berättigat. |
| --- | --- |

(116)

Alla berörda parter informerades om de viktigaste fakta och överväganden som låg till grund för avsikten att rekommendera att de befintliga åtgärderna bibehålls. Parterna beviljades även en tidsfrist inom vilken de kunde lämna synpunkter efter meddelandet av uppgifter. Alla inlagor och synpunkter beaktades noga när så var berättigat.

| (117) | Av ovanstående följer att de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av volframkarbid, volframkarbid blandad med metallpulver och smält volframkarbid med ursprung i Kina bör bibehållas i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen. Det erinras om att dessa åtgärder består av värdetullar. |
| --- | --- |

(117)

Av ovanstående följer att de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av volframkarbid, volframkarbid blandad med metallpulver och smält volframkarbid med ursprung i Kina bör bibehållas i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen. Det erinras om att dessa åtgärder består av värdetullar.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   En slutgiltig antidumpningstull införs härmed på import av volframkarbid, volframkarbid blandad med metallpulver och smält volframkarbid enligt KN-nummer 2849 90 30 och ex 3824 30 00 (15) (Taric-nummer 3824300010) med ursprung i Folkrepubliken Kina.

2.   Den tullsats som ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för de produkter som anges i punkt 1 ska vara 33 %.

3.   Om inte annat anges, ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 21 mars 2011.

På rådets vägnar

MARTONYI J.

Ordförande

---

(1)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  EGT L 264, 27.9.1990, s. 7.

2

(3)  EGT L 264, 27.9.1990, s. 59.

3

(4)  EGT L 248, 23.9.1994, s. 8.

4

(5)  EGT L 64, 22.3.1995, s. 1.

5

(6)  EGT L 111, 9.4.1998, s. 1.

6

(7)  EUT L 395, 31.12.2004, s. 56.

7

(8)  EUT L 202, 3.8.2005, s. 1.

8

(9)  EUT C 115, 20.5.2009, s. 18.

9

(10)  EUT C 322, 30.12.2009, s. 23.

10

(11)  Den exakta procentsatsen kan inte uppges av sekretesskäl.

11

(12)  Rådets förordning (EG) nr 1275/2005 av den 26 juli 2005 om ändring av förordning (EG) nr 2268/2004 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av volframkarbid och smält volframkarbid med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT L 202, 3.8.2005, s. 1).

12

(13)  Se skäl 65 i förordning (EG) nr 2268/2004.

13

(14)  Se skäl 101 i förordning (EG) nr 2268/2004.

14

(15)  I motsats till partiklarna hos pressfärdigt pulver, som är sfäriska eller kornformade, homogena och fritt flytande är partiklarna oregelbundna och inte fritt flytande. De bristande flytegenskaperna kan mätas och fastställas med hjälp av en kalibrerad tratt, t.ex. en flödesmätare av Hall-typ enligt ISO-standard 4490.

15

---

| 24.3.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 78/13 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 78/13

---

RÅDETS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 288/2011

av den 23 mars 2011

om genomförande av artikel 16.1 och 16.2 i förordning (EU) nr 204/2011 om restriktiva åtgärder med hänsyn till situationen i Libyen

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EU) nr 204/2011 av den 2 mars 2011 om restriktiva åtgärder med hänsyn till situationen i Libyen (1), särskilt artikel 16.1 och 16.2, och

av följande skäl:

| (1) | Den 2 mars 2011 antog rådet förordning (EU) nr 204/2011 om restriktiva åtgärder med hänsyn till situationen i Libyen. |
| --- | --- |

(1)

Den 2 mars 2011 antog rådet förordning (EU) nr 204/2011 om restriktiva åtgärder med hänsyn till situationen i Libyen.

| (2) | Den 17 mars 2011 antog Förenta nationernas säkerhetsråd resolution 1973 (2011) som utökade omfattningen av de restriktiva åtgärder som infördes genom säkerhetsrådets resolution 1970 (2011) och införde ytterligare restriktiva åtgärder mot Libyen. |
| --- | --- |

(2)

Den 17 mars 2011 antog Förenta nationernas säkerhetsråd resolution 1973 (2011) som utökade omfattningen av de restriktiva åtgärder som infördes genom säkerhetsrådets resolution 1970 (2011) och införde ytterligare restriktiva åtgärder mot Libyen.

| (3) | Förteckningen över personer och enheter som är föremål för restriktiva åtgärder i bilagorna II och III till förordning (EU) nr 204/2011 bör ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(3)

Förteckningen över personer och enheter som är föremål för restriktiva åtgärder i bilagorna II och III till förordning (EU) nr 204/2011 bör ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilagorna II och III till förordning (EU) nr 204/2011 ska ersättas med texten i bilagorna I respektive II till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 23 mars 2011.

På rådets vägnar

MARTONYI J.

Ordförande

---

(1)  EUT L 58, 3.3.2011, s. 1.

1

---

BILAGA I

”BILAGA II

Förteckning över de fysiska och juridiska personer samt enheter och organ som avses i artikel 6.1

| 1. | GADDAFI, Aisha Muammar

  Född: 1978. Födelseort: Tripoli, Libyen.
  Dotter till Muammar GADDAFI. Nära förbunden med regimen.
  Uppförd på FN-förteckningen: 26.2.2011. |
| --- | --- |

1.

GADDAFI, Aisha Muammar

Född: 1978. Födelseort: Tripoli, Libyen.

Dotter till Muammar GADDAFI. Nära förbunden med regimen.

Uppförd på FN-förteckningen: 26.2.2011.

| 2. | GADDAFI, Hanibal Muammar

  Passnummer: B/002210. Född: 20.9.1975. Födelseort: Tripoli, Libyen.
  Son till Muammar GADDAFI. Nära förbunden med regimen.
  Uppförd på FN-förteckningen: 26.2.2011. |
| --- | --- |

2.

GADDAFI, Hanibal Muammar

Passnummer: B/002210. Född: 20.9.1975. Födelseort: Tripoli, Libyen.

Son till Muammar GADDAFI. Nära förbunden med regimen.

Uppförd på FN-förteckningen: 26.2.2011.

| 3. | GADDAFI, Khamis Muammar

  Född: 1978. Födelseort: Tripoli, Libyen.
  Son till Muammar GADDAFI. Nära förbunden med regimen. Befäl över militära enheter som deltagit i ingripanden mot demonstranter.
  Uppförd på FN-förteckningen: 26.2.2011. |
| --- | --- |

3.

GADDAFI, Khamis Muammar

Född: 1978. Födelseort: Tripoli, Libyen.

Son till Muammar GADDAFI. Nära förbunden med regimen. Befäl över militära enheter som deltagit i ingripanden mot demonstranter.

Uppförd på FN-förteckningen: 26.2.2011.

| 4. | GADDAFI, Muammar Mohammed Abu Minyar

  Född: 1942. Födelseort: Sirt, Libyen.
  Revolutionsledare, överbefälhavare. Ansvarig för att ha beordrat ingripanden mot demonstranter, kränkningar av de mänskliga rättigheterna.
  Uppförd på FN-förteckningen: 26.2.2011. |
| --- | --- |

4.

GADDAFI, Muammar Mohammed Abu Minyar

Född: 1942. Födelseort: Sirt, Libyen.

Revolutionsledare, överbefälhavare. Ansvarig för att ha beordrat ingripanden mot demonstranter, kränkningar av de mänskliga rättigheterna.

Uppförd på FN-förteckningen: 26.2.2011.

| 5. | GADDAFI, al-Mutasim

  Född: 1976. Födelseort: Tripoli, Libyen.
  Nationell säkerhetsrådgivare. Son till Muammar GADDAFI. Nära förbunden med regimen.
  Uppförd på FN-förteckningen: 26.2.2011. |
| --- | --- |

5.

GADDAFI, al-Mutasim

Född: 1976. Födelseort: Tripoli, Libyen.

Nationell säkerhetsrådgivare. Son till Muammar GADDAFI. Nära förbunden med regimen.

Uppförd på FN-förteckningen: 26.2.2011.

| 6. | GADDAFI, Sayf al-Islam

  Direktör för Gaddafi-stiftelsen. Passnummer: B014995. Född: 25.6.1972. Födelseort: Tripoli, Libyen. Son till Muammar GADDAFI. Nära förbunden med regimen. Provocerande offentliga uttalanden som uppmuntrat till våld mot demonstranter.
  Uppförd på FN-förteckningen: 26.2.2011. |
| --- | --- |

6.

GADDAFI, Sayf al-Islam

Direktör för Gaddafi-stiftelsen. Passnummer: B014995. Född: 25.6.1972. Födelseort: Tripoli, Libyen. Son till Muammar GADDAFI. Nära förbunden med regimen. Provocerande offentliga uttalanden som uppmuntrat till våld mot demonstranter.

Uppförd på FN-förteckningen: 26.2.2011.

| 7. | DURDA, Abu Zayd Umar

  Direktör, Organisationen för yttre säkerhet. Regimtrogen. Chef för den yttre underrättelsetjänsten.
  Uppförd på FN-förteckningen: 17.3.2011 (uppförd på EU-förteckningen: 28.2.2011). |
| --- | --- |

7.

DURDA, Abu Zayd Umar

Direktör, Organisationen för yttre säkerhet. Regimtrogen. Chef för den yttre underrättelsetjänsten.

Uppförd på FN-förteckningen: 17.3.2011 (uppförd på EU-förteckningen: 28.2.2011).

| 8. | JABIR, Abu-Bakr Yunis, generalmajor

  Född: 1952. Födelseort: Jalu, Libyen.
  Försvarsminister. Övergripande ansvar för de militära styrkornas verksamhet.
  Uppförd på FN-förteckningen: 17.3.2011 (uppförd på EU-förteckningen: 28.2.2011). |
| --- | --- |

8.

JABIR, Abu-Bakr Yunis, generalmajor

Född: 1952. Födelseort: Jalu, Libyen.

Försvarsminister. Övergripande ansvar för de militära styrkornas verksamhet.

Uppförd på FN-förteckningen: 17.3.2011 (uppförd på EU-förteckningen: 28.2.2011).

| 9. | MATUQ, Matuq Mohammed

  Född: 1956. Födelseort: al-Khums.
  Sekreterare för samhällstjänster. Framträdande företrädare för regimen. Medverkan i revolutionskommittéerna. Har tidigare medverkat till att avvikande åsikter slås ned samt tillgripit våld.
  Uppförd på FN-förteckningen: 17.3.2011 (uppförd på EU-förteckningen: 28.2.2011). |
| --- | --- |

9.

MATUQ, Matuq Mohammed

Född: 1956. Födelseort: al-Khums.

Sekreterare för samhällstjänster. Framträdande företrädare för regimen. Medverkan i revolutionskommittéerna. Har tidigare medverkat till att avvikande åsikter slås ned samt tillgripit våld.

Uppförd på FN-förteckningen: 17.3.2011 (uppförd på EU-förteckningen: 28.2.2011).

| 10. | GADDAFI, Mohammed Muammar

  Född: 1970. Födelseort: Tripoli, Libyen.
  Son till Muammar GADDAFI. Nära förbunden med regimen.
  Uppförd på FN-förteckningen: 17.3.2011 (uppförd på EU-förteckningen: 28.2.2011). |
| --- | --- |

10.

GADDAFI, Mohammed Muammar

Född: 1970. Födelseort: Tripoli, Libyen.

Son till Muammar GADDAFI. Nära förbunden med regimen.

Uppförd på FN-förteckningen: 17.3.2011 (uppförd på EU-förteckningen: 28.2.2011).

| 11. | GADDAFI, al-Sadi

  Passnummer: 014797. Född: 25.5.1973. Födelseort: Tripoli, Libyen.
  Befälhavare för specialstyrkorna. Son till Muammar GADDAFI. Nära förbunden med regimen. Befäl över militära enheter som deltagit i ingripanden mot demonstranter.
  Uppförd på FN-förteckningen: 17.3.2011 (uppförd på EU-förteckningen: 28.2.2011). |
| --- | --- |

11.

GADDAFI, al-Sadi

Passnummer: 014797. Född: 25.5.1973. Födelseort: Tripoli, Libyen.

Befälhavare för specialstyrkorna. Son till Muammar GADDAFI. Nära förbunden med regimen. Befäl över militära enheter som deltagit i ingripanden mot demonstranter.

Uppförd på FN-förteckningen: 17.3.2011 (uppförd på EU-förteckningen: 28.2.2011).

| 12. | GADDAFI, Sayf al-Arab

  Född: 1982. Födelseort: Tripoli, Libyen.
  Son till Muammar GADDAFI. Nära förbunden med regimen.
  Uppförd på FN-förteckningen: 17.3.2011 (uppförd på EU-förteckningen: 28.2.2011). |
| --- | --- |

12.

GADDAFI, Sayf al-Arab

Född: 1982. Födelseort: Tripoli, Libyen.

Son till Muammar GADDAFI. Nära förbunden med regimen.

Uppförd på FN-förteckningen: 17.3.2011 (uppförd på EU-förteckningen: 28.2.2011).

| 13. | AL-SANUSI, Abdullah, överste

  Född: 1949. Födelseort: Sudan
  Direktör för den militära underrättelsetjänsten. Deltagit i militär underrättelse i samband med att demonstrationer slagits ned. Tidigare bland annat misstänkt för delaktighet i fängelsemassakern i Abu Salim. Dömd i sin utevaro för bombdådet mot UTA-flygningen. Svåger till Muammar GADDAFI.
  Uppförd på FN-förteckningen: 17.3.2011 (uppförd på EU-förteckningen: 28.2.2011). |
| --- | --- |

13.

AL-SANUSI, Abdullah, överste

Född: 1949. Födelseort: Sudan

Direktör för den militära underrättelsetjänsten. Deltagit i militär underrättelse i samband med att demonstrationer slagits ned. Tidigare bland annat misstänkt för delaktighet i fängelsemassakern i Abu Salim. Dömd i sin utevaro för bombdådet mot UTA-flygningen. Svåger till Muammar GADDAFI.

Uppförd på FN-förteckningen: 17.3.2011 (uppförd på EU-förteckningen: 28.2.2011).

Enheter

| 1. | Libyens centralbank

  Kontrolleras av Muammar GADDAFI och hans familj och är en möjlig finansieringskälla för hans regim.
  Uppförd på FN-förteckningen: 17.3.2011 (uppförd på EU-förteckningen: 10.3.2011). |
| --- | --- |

1.

Libyens centralbank

Kontrolleras av Muammar GADDAFI och hans familj och är en möjlig finansieringskälla för hans regim.

Uppförd på FN-förteckningen: 17.3.2011 (uppförd på EU-förteckningen: 10.3.2011).

| 2. | Libyan Investment Authority

  Kontrolleras av Muammar GADDAFI och hans familj och är en möjlig finansieringskälla för hans regim.Libyan Arab Foreign Investment Company (Lafico) 1 Fateh Tower Office No.99, 22nd Floor, Borgaida Street, Tripoli, 1103 LibyenUppförd på FN-förteckningen: 17.3.2011 (uppförd på EU-förteckningen: 10.3.2011). |
| --- | --- |

2.

Libyan Investment Authority

Kontrolleras av Muammar GADDAFI och hans familj och är en möjlig finansieringskälla för hans regim.

Uppförd på FN-förteckningen: 17.3.2011 (uppförd på EU-förteckningen: 10.3.2011).

| 3. | Libyan Foreign Bank

  Kontrolleras av Muammar GADDAFI och hans familj och är en möjlig finansieringskälla för hans regim.
  Uppförd på FN-förteckningen: 17.3.2011 (uppförd på EU-förteckningen: 10.3.2011). |
| --- | --- |

3.

Libyan Foreign Bank

Kontrolleras av Muammar GADDAFI och hans familj och är en möjlig finansieringskälla för hans regim.

Uppförd på FN-förteckningen: 17.3.2011 (uppförd på EU-förteckningen: 10.3.2011).

| 4. | Libya Africa Investment Portfolio

  Kontrolleras av Muammar GADDAFI och hans familj och är en möjlig finansieringskälla för hans regim.Jamahiriya Street, LAP Building, PO Box 91330, Tripoli, LibyenUppförd på FN-förteckningen: 17.3.2011 (uppförd på EU-förteckningen: 10.3.2011). |
| --- | --- |

4.

Libya Africa Investment Portfolio

Kontrolleras av Muammar GADDAFI och hans familj och är en möjlig finansieringskälla för hans regim.

Uppförd på FN-förteckningen: 17.3.2011 (uppförd på EU-förteckningen: 10.3.2011).

| 5. | Libyan National Oil Corporation

  Kontrolleras av Muammar GADDAFI och hans familj och är en möjlig finansieringskälla för hans regim.Bashir Saadwi Street, Tripoli, LibyenUppförd på FN-förteckningen: 17.3.2011.” |
| --- | --- |

5.

Libyan National Oil Corporation

Kontrolleras av Muammar GADDAFI och hans familj och är en möjlig finansieringskälla för hans regim.

Uppförd på FN-förteckningen: 17.3.2011.”

---

BILAGA II

”BILAGA III

Förteckning över de personer och enheter som avses i artikel 6.2

| | Namn | Personuppgifter | Skäl för upptagande i förteckningen | Uppförd på FN-förteckningen |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | ABDULHAFIZ, Masud, överste | Befattning: Befälhavare inom de väpnade styrkorna | Nr tre i rangordning inom de väpnade styrkorna. Betydande roll inom det militära underrättelseväsendet. | 28.2.2011 |
| 2. | ABDUSSALAM, Abdussalam Mohammed | Befattning: Chef för terroristbekämpningen och organet för yttre säkerhet
  Född: 1952
  Födelseort: Tripoli, Libyen | Framträdande revolutionskommittéledamot. Nära förbunden med Muammar Gaddafi. | 28.2.2011 |
| 3. | ABU SHARIYA | Befattning: Biträdande chef för organet för yttre säkerhet | Framträdande företrädare för regimen. Svåger till Muammar Gaddafi. | 28.2.2011 |
| 4. | ASHKAL, al-Barrani | Befattning: Biträdande direktör inom det militära underrättelse-väsendet | Hög företrädare för regimen. | 28.2.2011 |
| 5. | ASHKAL, Umar | Befattning: Chef för revolutions-kommittéerna.
  Födelseort: Sirt, Libyen | Revolutionskommittéerna är delaktiga i våldet mot demonstranter. | 28.2.2011 |
| 6. | AL-BAGHDADI, Dr Abdulqader Mohammed | Befattning: Chef för revolutions-kommittéernas sambandskontor.
  Passnummer: B010574
  Född: 1.7.1950 | Revolutionskommittéerna har deltagit i våld mot demonstranter. | 28.2.2011 |
| 7. | DIBRI, Abdulqader Yusuf | Befattning: Chef för Muammar Gaddafis personliga säkerhet.
  Född: 1946
  Födelseort: Hun, Libyen | Ansvarig för regimens säkerhet. Har tidigare riktat våld mot oliktänkande. | 28.2.2011 |
| 8. | GADDAFI AL-DAM, Ahmed Mohammed | Född: 1952
  Födelseort: Egypten | Kusin till Muammar Gaddafi. Han förmodas sedan 1995 föra befäl över en elitbataljon inom armén med ansvar på Gaddafis personliga säkerhet och ha en nyckelroll inom organet för yttre säkerhet. Han har medverkat i planeringen av insatser mot libyska oppositionella i utlandet och har direkt deltagit i terroristverksamhet. | 28.2.2011 |
| 9. | GADDAFI AL-DAM, Sayyid Mohammed | Född: 1948
  Födelseort: Sirt, Libyen | Kusin till Muammar Gaddafi. På 1980-talet var Gaddafi al-Dam inblandad i en mordkampanj mot oliktänkande och var enligt uppgift skyldig till flera dödsoffer i Europa. Han anses även ha deltagit i anskaffande av vapen. | 28.2.2011 |
| 10. | AL-BARASI, Safiya Farkash | Född: 1952
  Födelseort: al-Bayda, Libyen | Hustru till Muammar Gaddafi.
  Nära förbunden med regimen. | 28.2.2011 |
| 11. | SALEH, Bashir | Född: 1946
  Födelseort: Taraghin | Ledarens samordningschef.
  Nära förbunden med regimen. | 28.2.2011 |
| 12. | AL-TUHAMI, Khaled, general | Född: 1946
  Födelseort: Janzur | Direktör för kontoret för inre
  säkerhet. Nära förbunden med regimen. | 28.2.2011 |
| 13. | FARKASH, Mohammed Busharaya | Född: 1.7.1949
  Födelseort: al-Bayda | Underrättelsechef vid kontoret för yttre säkerhet.
  Nära förbunden med regimen. | 28.2.2011 |
| 14. | ZARTI, Mustafa | Född den 29 mars 1970, österrikisk medborgare (passnummer: P1362998, giltigt från den 6 november 2006 till och med den 5 november 2016). | Nära förbunden med regimen, vice verkställande direktör för Libyan Investment Authority, styrelseledamot i ”National Oil Corporation”, och vice ordförande i First Energy Bank i Bahrain. | 10.3.2011 |
| 15. | AL-QASIM ZUWAI, Mohammed Abou | | Generalsekreterare i Allmänna folkkommittén, har deltagit i våld mot demonstrationer. | 21.3.2011 |
| 16. | AL-MAHMUDI, Baghdadi | | Premiärminister i överste Muammar Gaddafis regering, har deltagit i våld mot demonstrationer. | 21.3.2011 |
| 17. | HIJAZI, Mohammed Mahmud | | Minister för hälso- och miljöfrågor i överste Muammar Gaddafis regering, har deltagit i våld mot demonstrationer. | 21.3.2011 |
| 18. | ZLITNI, Abdul-Hafiz | Född: 1935 | Minister för planering och finanser i överste Muammar Gaddafis regering, har deltagit i våld mot demonstrationer | 21.3.2011 |
| 19. | HOUEJ, Mohammed Ali | Född: 1949
  Födelseort: Al-Azizia (nära Tripoli) | Minister för industri, ekonomi och handel i överste Muammar Gaddafis regering, har deltagit i våld mot demonstrationer. | 21.3.2011 |
| 20. | AL-GAOUD, Abdulmajid | | Minister för jordbruk samt djurresurser och marina resurser i överste Muammar Gaddafis regering. | 21.3.2011 |
| 21. | AL-SHARIF, Ibrahim al-Zarruq | | Minister för sociala frågor i överste Muammar Gaddafis regering, har deltagit i våld mot demonstrationer. | 21.3.2011 |
| 22. | FAKHIRI, Abdelkebir Mohammed | | Minister för skolor, högre utbildning och forskning i överste Muammar Gaddafis regering, har deltagit i våld mot demonstrationer. | 21.3.2011 |
| 23. | ZIDAN, Mohammed Ali | | Transportminister i överste Muammar Gaddafis regering, har deltagit i våld mot demonstrationer. | 21.3.2011 |
| 24. | KUSA, Musa Mohammed | | Utrikesminister i överste Muammar Gaddafis regering, har deltagit i våld mot demonstrationer. | 21.3.2011 |
| 25. | MANSUR, Abdallah | | Nära medarbetare till överste Muammar Gaddafi, har en framträdande roll i säkerhetstjänsten, f.d. direktör för radio- och televisionsbolaget, har deltagit i våld mot demonstrationer. | 21.3.2011 |

Namn

Personuppgifter

Skäl för upptagande i förteckningen

Uppförd på FN-förteckningen

1.

ABDULHAFIZ, Masud, överste

Befattning: Befälhavare inom de väpnade styrkorna

Nr tre i rangordning inom de väpnade styrkorna. Betydande roll inom det militära underrättelseväsendet.

28.2.2011

2.

ABDUSSALAM, Abdussalam Mohammed

Befattning: Chef för terroristbekämpningen och organet för yttre säkerhet

Född: 1952

Födelseort: Tripoli, Libyen

Framträdande revolutionskommittéledamot. Nära förbunden med Muammar Gaddafi.

28.2.2011

3.

ABU SHARIYA

Befattning: Biträdande chef för organet för yttre säkerhet

Framträdande företrädare för regimen. Svåger till Muammar Gaddafi.

28.2.2011

4.

ASHKAL, al-Barrani

Befattning: Biträdande direktör inom det militära underrättelse-väsendet

Hög företrädare för regimen.

28.2.2011

5.

ASHKAL, Umar

Befattning: Chef för revolutions-kommittéerna.

Födelseort: Sirt, Libyen

Revolutionskommittéerna är delaktiga i våldet mot demonstranter.

28.2.2011

6.

AL-BAGHDADI, Dr Abdulqader Mohammed

Befattning: Chef för revolutions-kommittéernas sambandskontor.

Passnummer: B010574

Född: 1.7.1950

Revolutionskommittéerna har deltagit i våld mot demonstranter.

28.2.2011

7.

DIBRI, Abdulqader Yusuf

Befattning: Chef för Muammar Gaddafis personliga säkerhet.

Född: 1946

Födelseort: Hun, Libyen

Ansvarig för regimens säkerhet. Har tidigare riktat våld mot oliktänkande.

28.2.2011

8.

GADDAFI AL-DAM, Ahmed Mohammed

Född: 1952

Födelseort: Egypten

Kusin till Muammar Gaddafi. Han förmodas sedan 1995 föra befäl över en elitbataljon inom armén med ansvar på Gaddafis personliga säkerhet och ha en nyckelroll inom organet för yttre säkerhet. Han har medverkat i planeringen av insatser mot libyska oppositionella i utlandet och har direkt deltagit i terroristverksamhet.

28.2.2011

9.

GADDAFI AL-DAM, Sayyid Mohammed

Född: 1948

Födelseort: Sirt, Libyen

Kusin till Muammar Gaddafi. På 1980-talet var Gaddafi al-Dam inblandad i en mordkampanj mot oliktänkande och var enligt uppgift skyldig till flera dödsoffer i Europa. Han anses även ha deltagit i anskaffande av vapen.

28.2.2011

10.

AL-BARASI, Safiya Farkash

Född: 1952

Födelseort: al-Bayda, Libyen

Hustru till Muammar Gaddafi.

Nära förbunden med regimen.

28.2.2011

11.

SALEH, Bashir

Född: 1946

Födelseort: Taraghin

Ledarens samordningschef.

Nära förbunden med regimen.

28.2.2011

12.

AL-TUHAMI, Khaled, general

Född: 1946

Födelseort: Janzur

Direktör för kontoret för inre

säkerhet. Nära förbunden med regimen.

28.2.2011

13.

FARKASH, Mohammed Busharaya

Född: 1.7.1949

Födelseort: al-Bayda

Underrättelsechef vid kontoret för yttre säkerhet.

Nära förbunden med regimen.

28.2.2011

14.

ZARTI, Mustafa

Född den 29 mars 1970, österrikisk medborgare (passnummer: P1362998, giltigt från den 6 november 2006 till och med den 5 november 2016).

Nära förbunden med regimen, vice verkställande direktör för Libyan Investment Authority, styrelseledamot i ”National Oil Corporation”, och vice ordförande i First Energy Bank i Bahrain.

10.3.2011

15.

AL-QASIM ZUWAI, Mohammed Abou

Generalsekreterare i Allmänna folkkommittén, har deltagit i våld mot demonstrationer.

21.3.2011

16.

AL-MAHMUDI, Baghdadi

Premiärminister i överste Muammar Gaddafis regering, har deltagit i våld mot demonstrationer.

21.3.2011

17.

HIJAZI, Mohammed Mahmud

Minister för hälso- och miljöfrågor i överste Muammar Gaddafis regering, har deltagit i våld mot demonstrationer.

21.3.2011

18.

ZLITNI, Abdul-Hafiz

Född: 1935

Minister för planering och finanser i överste Muammar Gaddafis regering, har deltagit i våld mot demonstrationer

21.3.2011

19.

HOUEJ, Mohammed Ali

Född: 1949

Födelseort: Al-Azizia (nära Tripoli)

Minister för industri, ekonomi och handel i överste Muammar Gaddafis regering, har deltagit i våld mot demonstrationer.

21.3.2011

20.

AL-GAOUD, Abdulmajid

Minister för jordbruk samt djurresurser och marina resurser i överste Muammar Gaddafis regering.

21.3.2011

21.

AL-SHARIF, Ibrahim al-Zarruq

Minister för sociala frågor i överste Muammar Gaddafis regering, har deltagit i våld mot demonstrationer.

21.3.2011

22.

FAKHIRI, Abdelkebir Mohammed

Minister för skolor, högre utbildning och forskning i överste Muammar Gaddafis regering, har deltagit i våld mot demonstrationer.

21.3.2011

23.

ZIDAN, Mohammed Ali

Transportminister i överste Muammar Gaddafis regering, har deltagit i våld mot demonstrationer.

21.3.2011

24.

KUSA, Musa Mohammed

Utrikesminister i överste Muammar Gaddafis regering, har deltagit i våld mot demonstrationer.

21.3.2011

25.

MANSUR, Abdallah

Nära medarbetare till överste Muammar Gaddafi, har en framträdande roll i säkerhetstjänsten, f.d. direktör för radio- och televisionsbolaget, har deltagit i våld mot demonstrationer.

21.3.2011

Enheter

| | Namn | Identiferingsuppgifter | Skäl för upptagande i förteckningen | Datum för upptagande i förteckningen |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Libyan Housing and Infrastructure Board (HIB) | Tajura, Tripoli, Libyen
  Registreringsnummer 60/2006 hos den libyska allmänna folkkommittén
  tfn: +218 21 369 1840,
  fax: +218 21 369 6447
  http://www.hib.org.ly | Kontrolleras av Muammar Gaddafi och hans familj, potentiell källa till finansiering av regimen | 10.3.2011 |
| 2. | Ekonomiska och sociala utvecklingsfonden (FDES) | Qaser Bin Ghasher road Salaheddine Cross - BP: 93599 Libyen-Tripoli |
| tfn: +218 21 490 88 93 |
| fax: +218 21 491 88 93 |
| e-post: info@esdf.ly |

Namn

Identiferingsuppgifter

Skäl för upptagande i förteckningen

Datum för upptagande i förteckningen

1.

Libyan Housing and Infrastructure Board (HIB)

Tajura, Tripoli, Libyen

Registreringsnummer 60/2006 hos den libyska allmänna folkkommittén

tfn: +218 21 369 1840,

fax: +218 21 369 6447

http://www.hib.org.ly

Kontrolleras av Muammar Gaddafi och hans familj, potentiell källa till finansiering av regimen

10.3.2011

2.

Ekonomiska och sociala utvecklingsfonden (FDES)

Qaser Bin Ghasher road Salaheddine Cross - BP: 93599 Libyen-Tripoli

tfn: +218 21 490 88 93

fax: +218 21 491 88 93

e-post: info@esdf.ly

Kontrolleras av överste Muammar Gaddafis regim; potentiell finansieringskälla för honom.

21.3.2011

3.

Libyan Arab African Investment Company – Laaico

webbplats: http://www.laaico.com

Bolag bildat år 1981

| 76351 Janzur- Libyen. 81370 Tripoli-Libyen |
| --- |
| tfn: +218 (21) 4890146 - 4890586 - 4892613 |
| fax: +218 21 489 38 00 - 489 18 67 |
| e-post: info@laaico.com |

76351 Janzur- Libyen. 81370 Tripoli-Libyen

tfn: +218 (21) 4890146 - 4890586 - 4892613

fax: +218 21 489 38 00 - 489 18 67

e-post: info@laaico.com

Kontrolleras av överste Muammar Gaddafis; potentiell finansieringskälla för honom.

21.3.2011

4.

Muammar Gaddafis stiftelse för välgörenhetsorganisationer och utveckling

Administrativa kontaktuppgifter: Hay Alandalus – Jian St. – Tripoli – Post Box: 1101 – Libyen

tfn: +218 21 477 83 01

fax: +218 21 477 87 66;

e-post: info@gicdf.org

Kontrolleras av överste Muammar Gaddafis regim, potentiell finansieringskälla för denne.

21.3.2011

5.

Stiftelsen Waatassimou

Baserad i Tripoli.

Kontrolleras av överste Muammar Gaddafis regim, potentiell finansieringskälla för denne.

21.3.2011

6.

Generalkontoret för Libyens radio och television

Kontaktuppgifter:

tfn: +218 21 444 59 26 +218 21 444 59 00;

fax: +218 21 340 21 07

http://www.ljbc.net

e-post: info@ljbc.net

Offentlig anstiftan till hat och våld genom deltagande i desinformations-kampanjer rörande kuvandet av demonstrationer.

21.3.2011

7.

Revolutionära bevakningsstyrkan

Deltagit i våld mot demonstrationer.

21.3.2011

8.

National Commercial Bank

| Orouba Street |
| --- |
| al-Bayda, |
| Libyen |
| tfn: +218 21 361 24 29 |
| fax: +218 21 44 67 05 |
| www.ncb.ly |

Orouba Street

al-Bayda,

Libyen

tfn: +218 21 361 24 29

fax: +218 21 44 67 05

www.ncb.ly

National Commercial Bank är en kommersiell bank i Libyen. Banken grundades år 1970 och har sitt säte i al-Bayda, Libyen. Den har kontor i Tripoli och al-Bayda samt avdelningskontor i Libyen. Banken ägs av regeringen till 100 % och är en potentiell källa till finansiering av regimen.

21.3.2011

9.

Gumhouria Bank

| Gumhouria Bank Building |
| --- |
| Omar Al Mukhtar Avenue |
| Giaddal Omer Al Moukhtar |
| P.O. Box 685 |
| Tripoli |
| Libyen |
| tfn: +218 21 333 40 35 +218 21 444 25 41 +218 21 444 25 44 +218 21 333 40 31 |
| fax: +218 21 444 24 76 +218 21-333-2505 |
| e-post: info@gumhouria-bank.com.ly |
| Webbplats: www.gumhouria-bank.com.ly |

Gumhouria Bank Building

Omar Al Mukhtar Avenue

Giaddal Omer Al Moukhtar

P.O. Box 685

Tripoli

Libyen

tfn: +218 21 333 40 35 +218 21 444 25 41 +218 21 444 25 44 +218 21 333 40 31

fax: +218 21 444 24 76 +218 21-333-2505

e-post: info@gumhouria-bank.com.ly

Webbplats: www.gumhouria-bank.com.ly

Gumhouria Bank är en kommersiell bank i Libyen. Banken grundades år 2008 genom en fusion mellan bankerna Al Ummah och Gumhouria. Banken ägs av regeringen till 100 % och är en potentiell finansieringskälla för regimen.

21.3.2011

10.

Sahara Bank

| Sahara Bank Building |
| --- |
| First of September Street |
| P.O. Box 270 |
| Tripoli |
| Libyen |
| tfn: +218 21 379 00 22 |
| fax: +218 21 333 79 22 |
| e-post: info@saharabank.com.ly |
| Webbplats: www.saharabank.com.ly |

Sahara Bank Building

First of September Street

P.O. Box 270

Tripoli

Libyen

tfn: +218 21 379 00 22

fax: +218 21 333 79 22

e-post: info@saharabank.com.ly

Webbplats: www.saharabank.com.ly

Sahara Bank är en kommersiell bank i Libyen. Banken ägs av regeringen till 81 % och är en potentiell finansieringskälla för regimen.

21.3.2011

11.

Azzawia ( Azawiya) Refining

| P.O. Box 6451 |
| --- |
| Tripoli |
| Libyen |
| +218 023 7976 26778 |
| http://www.arc.com.ly |

P.O. Box 6451

Tripoli

Libyen

+218 023 7976 26778

http://www.arc.com.ly

Under Muammar Gaddafis kontroll och en potentiell finansieringskälla för hans regim.

23.3.2011

12.

Ras Lanuf Oil and Gas Processing Company (RASCO)

| Ras Lanuf Oil and Gas Processing Company Building |
| --- |
| Ras Lanuf City |
| P.O. Box 2323 |
| Libyen |
| Tfn: +218 21-360-5171 +218 21-360-5177 +218 21-360-5182 |
| Fax: +218 21-360-5174 |
| e-post: info@raslanuf.ly |
| Webbplats: www.raslanuf.ly |

Ras Lanuf Oil and Gas Processing Company Building

Ras Lanuf City

P.O. Box 2323

Libyen

Tfn: +218 21-360-5171 +218 21-360-5177 +218 21-360-5182

Fax: +218 21-360-5174

e-post: info@raslanuf.ly

Webbplats: www.raslanuf.ly

Under Muammar Gaddafis kontroll och en potentiell finansieringskälla för hans regim.

23.3.2011

13.

Brega

| Head Office: Azzawia / coast road |
| --- |
| P.O. Box Azzawia 16649 |
| Phone: 2 – 625021-023 / 3611222 |
| Fax: 3610818 |
| Telex: 30460 / 30461 / 30462 |

Head Office: Azzawia / coast road

P.O. Box Azzawia 16649

Phone: 2 – 625021-023 / 3611222

Fax: 3610818

Telex: 30460 / 30461 / 30462

Under Muammar Gaddafis kontroll och en potentiell finansieringskälla för hans regim.

23.3.2011

14.

Sirte Oil Company

| Sirte Oil Company Building |
| --- |
| Marsa Al Brega Area |
| P.O. Box 385 |
| Tarabulus |
| Tripoli |
| Libyen |
| Tfn: +218 21-361-0376 +218 21-361-0390 |
| Fax: +218 21-361-0604 +218 21-360-5118 |
| e-post: info@soc.com.ly |
| Webbplats: www.soc.com.ly |

Sirte Oil Company Building

Marsa Al Brega Area

P.O. Box 385

Tarabulus

Tripoli

Libyen

Tfn: +218 21-361-0376 +218 21-361-0390

Fax: +218 21-361-0604 +218 21-360-5118

e-post: info@soc.com.ly

Webbplats: www.soc.com.ly

Under Muammar Gaddafis kontroll och en potentiell finansieringskälla för hans regim.

23.3.2011

15.

Waha Oil Company

| Waha Oil Company |
| --- |
| Office Location: Off Airport Road |
| Tripoli |
| Tarabulus |
| Libyen |
| Postadress: P.O. Box 395 |
| Tripoli |
| Libyen |
| Tfn: +218 21-3331116 |
| Fax: +218 21-3337169 |
| Telex: 21058 |

Waha Oil Company

Office Location: Off Airport Road

Tripoli

Tarabulus

Libyen

Postadress: P.O. Box 395

Tripoli

Libyen

Tfn: +218 21-3331116

Fax: +218 21-3337169

Telex: 21058

Under Muammar Gaddafis kontroll och en potentiell finansieringskälla för hans regim.

23.3.2011”

---

| 24.3.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 78/21 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 78/21

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 289/2011

av den 23 mars 2011

om rättelse av den ungerska versionen av förordning (EU) nr 1272/2009 om gemensamma tillämpningsföreskrifter för genomförandet av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 när det gäller uppköp och försäljning av jordbruksprodukter inom ramen för offentlig intervention

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”förordningen om en samlad marknadsordning”) (1), särskilt artikel 43 a, aa, c, d, f, j, k och l jämförd med artikel 4, och

av följande skäl:

| (1) | Den ungerska versionen av kommissionens förordning (EU) nr 1272/2009 (2) innehåller två fel som måste rättas med verkan från och med dagen för tillämpning av förordning (EU) nr 1272/2009. |
| --- | --- |

(1)

Den ungerska versionen av kommissionens förordning (EU) nr 1272/2009 (2) innehåller två fel som måste rättas med verkan från och med dagen för tillämpning av förordning (EU) nr 1272/2009.

| (2) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för den samlade marknadsordningen inom jordbruket. |
| --- | --- |

(2)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för den samlade marknadsordningen inom jordbruket.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Gäller endast den ungerska språkversionen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med den 1 mars 2010.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 23 mars 2011.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 349, 29.12.2009, s. 1.

2

---

| 24.3.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 78/22 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 78/22

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 290/2011

av den 23 mars 2011

om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden”) (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1580/2007 av den 21 december 2007 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordningar (EG) nr 2200/96, (EG) nr 2201/96 och (EG) nr 1182/2007 avseende sektorn för frukt och grönsaker (2), särskilt artikel 138.1, och

av följande skäl:

I förordning (EG) nr 1580/2007 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilaga XV, del A till den förordningen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonvärden vid import som avses i artikel 138 i förordning (EG) nr 1580/2007 ska fastställas i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 24 mars 2011.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 23 mars 2011.

För kommissionen, på ordförandens vägnar

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 350, 31.12.2007, s. 1.

2

---

BILAGA

Fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-nr | Kod för tredjeland (1) | Schablonvärde vid import |
| 0702 00 00 | ET | 73,9 |
| IL | 82,8 |
| MA | 53,7 |
| TN | 115,9 |
| TR | 81,7 |
| ZZ | 81,6 |
| 0707 00 05 | EG | 170,1 |
| TR | 147,0 |
| ZZ | 158,6 |
| 0709 90 70 | MA | 39,2 |
| TR | 109,9 |
| ZZ | 74,6 |
| 0805 10 20 | EG | 54,1 |
| IL | 78,1 |
| MA | 53,8 |
| TN | 51,1 |
| TR | 74,0 |
| ZZ | 62,2 |
| 0805 50 10 | EG | 66,4 |
| MA | 45,2 |
| TR | 53,6 |
| ZZ | 55,1 |
| 0808 10 80 | AR | 91,7 |
| BR | 88,0 |
| CA | 88,7 |
| CL | 99,7 |
| CN | 84,0 |
| MK | 50,2 |
| US | 143,1 |
| UY | 66,1 |
| ZA | 98,4 |
| ZZ | 90,0 |
| 0808 20 50 | AR | 92,8 |
| CL | 83,9 |
| CN | 56,3 |
| US | 79,9 |
| ZA | 97,0 |
| ZZ | 82,0 |

(EUR/100 kg)

KN-nr

Kod för tredjeland (1)

Schablonvärde vid import

0702 00 00

ET

73,9

IL

82,8

MA

53,7

TN

115,9

TR

81,7

ZZ

81,6

0707 00 05

EG

170,1

TR

147,0

ZZ

158,6

0709 90 70

MA

39,2

TR

109,9

ZZ

74,6

0805 10 20

EG

54,1

IL

78,1

MA

53,8

TN

51,1

TR

74,0

ZZ

62,2

0805 50 10

EG

66,4

MA

45,2

TR

53,6

ZZ

55,1

0808 10 80

AR

91,7

BR

88,0

CA

88,7

CL

99,7

CN

84,0

MK

50,2

US

143,1

UY

66,1

ZA

98,4

ZZ

90,0

0808 20 50

AR

92,8

CL

83,9

CN

56,3

US

79,9

ZA

97,0

ZZ

82,0

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1833/2006 (EUT L 354, 14.12.2006, s. 19). Koden ”ZZ” betecknar ”övrigt ursprung”.

---

BESLUT

| 24.3.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 78/24 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 78/24

---

RÅDETS BESLUT 2011/178/GUSP

av den 23 mars 2011

om ändring av beslut 2011/137/Gusp om restriktiva åtgärder med hänsyn till situationen i Libyen

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 29,

av följande skäl:

| (1) | Den 28 februari 2011 antog rådet beslut 2011/137/Gusp om restriktiva åtgärder med hänsyn till situationen i Libyen (1), om genomförande av Förenta nationernas säkerhetsråds resolution 1970 (2011). |
| --- | --- |

(1)

Den 28 februari 2011 antog rådet beslut 2011/137/Gusp om restriktiva åtgärder med hänsyn till situationen i Libyen (1), om genomförande av Förenta nationernas säkerhetsråds resolution 1970 (2011).

| (2) | Den 17 mars 2011 antog Förenta nationernas säkerhetsråd resolution 1973 (2011), som utökade omfattningen av de restriktiva åtgärder som infördes genom säkerhetsrådets resolution 1970 (2011) och införde ytterligare restriktiva åtgärder mot Libyen. |
| --- | --- |

(2)

Den 17 mars 2011 antog Förenta nationernas säkerhetsråd resolution 1973 (2011), som utökade omfattningen av de restriktiva åtgärder som infördes genom säkerhetsrådets resolution 1970 (2011) och införde ytterligare restriktiva åtgärder mot Libyen.

| (3) | Beslut 2011/137/Gusp bör ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(3)

Beslut 2011/137/Gusp bör ändras i enlighet med detta.

| (4) | Det krävs ytterligare insatser från unionen för att genomföra vissa åtgärder. |
| --- | --- |

(4)

Det krävs ytterligare insatser från unionen för att genomföra vissa åtgärder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Beslut 2011/137/Gusp ska ändras på följande sätt:

| 1. | Följande artikel ska läggas till:
  ”Artikel 3a
  1.   Medlemsstaterna ska vidta de åtgärder som krävs för att förhindra att luftfartyg inom deras jurisdiktion flyger i Libyens luftrum, mot bakgrund av behovet av att hjälpa till att skydda civilbefolkningen.
  2.   Punkt 1 ska inte gälla flygningar vars enda syfte är humanitärt, såsom leverans eller underlättande av leverans av bistånd, inbegripet medicinsk utrustning, livsmedel, biståndsarbetare och tillhörande bistånd eller evakuering av utländska medborgare från Libyen; den ska inte heller gälla flygningar som getts tillstånd enligt punkt 4 eller 8 i Förenta nationernas säkerhetsråds resolution 1973 (2011) eller andra flygningar som enligt medlemsstater, som agerar i enlighet med det tillstånd som ges i punkt 8 i resolution 1973 (2011), bedöms vara nödvändiga och till gagn för det libyska folket.” |
| --- | --- |

1.

Följande artikel ska läggas till:

”Artikel 3a

1.   Medlemsstaterna ska vidta de åtgärder som krävs för att förhindra att luftfartyg inom deras jurisdiktion flyger i Libyens luftrum, mot bakgrund av behovet av att hjälpa till att skydda civilbefolkningen.

2.   Punkt 1 ska inte gälla flygningar vars enda syfte är humanitärt, såsom leverans eller underlättande av leverans av bistånd, inbegripet medicinsk utrustning, livsmedel, biståndsarbetare och tillhörande bistånd eller evakuering av utländska medborgare från Libyen; den ska inte heller gälla flygningar som getts tillstånd enligt punkt 4 eller 8 i Förenta nationernas säkerhetsråds resolution 1973 (2011) eller andra flygningar som enligt medlemsstater, som agerar i enlighet med det tillstånd som ges i punkt 8 i resolution 1973 (2011), bedöms vara nödvändiga och till gagn för det libyska folket.”

| 2. | Artikel 4.1 ska ersättas med följande:
  ”1.   Medlemsstaterna ska, med stöd av sina nationella myndigheter och nationell lagstiftning och i överensstämmelse med internationell rätt, särskilt havsrätten och relevanta internationella avtal om civil luftfart, inspektera alla fartyg och luftfartyg på väg till eller från Libyen inom sitt territorium, inbegripet deras kusthamnar och flygplatser och på öppet hav, om de har information som ger rimliga skäl att anta att fartygens eller luftfartygens last innehåller varor som det enligt detta beslut är förbjudet att leverera, sälja, överföra eller exportera.” |
| --- | --- |

2.

Artikel 4.1 ska ersättas med följande:

”1.   Medlemsstaterna ska, med stöd av sina nationella myndigheter och nationell lagstiftning och i överensstämmelse med internationell rätt, särskilt havsrätten och relevanta internationella avtal om civil luftfart, inspektera alla fartyg och luftfartyg på väg till eller från Libyen inom sitt territorium, inbegripet deras kusthamnar och flygplatser och på öppet hav, om de har information som ger rimliga skäl att anta att fartygens eller luftfartygens last innehåller varor som det enligt detta beslut är förbjudet att leverera, sälja, överföra eller exportera.”

| 3. | Följande artikel ska läggas till:
  ”Artikel 4a
  1.   Medlemsstaterna ska neka alla luftfartyg som är registrerade i Libyen eller som ägs eller drivs av libyska medborgare eller företag tillstånd att lyfta från, landa i eller flyga över deras territorium, såvida flygningen inte har getts förhandstillstånd av sanktionskommittén eller det rör sig om en nödlandning.
  2.   Medlemsstaterna ska neka alla luftfartyg tillstånd att lyfta från, landa i eller flyga över deras territorium om de har information som ger rimliga skäl att anta att luftfartygets last innehåller varor som det enligt detta beslut är förbjudet att leverera, sälja, överföra eller exportera, inbegripet tillhandahållande av beväpnade legosoldater, med undantag för nödlandningar.” |
| --- | --- |

3.

Följande artikel ska läggas till:

”Artikel 4a

1.   Medlemsstaterna ska neka alla luftfartyg som är registrerade i Libyen eller som ägs eller drivs av libyska medborgare eller företag tillstånd att lyfta från, landa i eller flyga över deras territorium, såvida flygningen inte har getts förhandstillstånd av sanktionskommittén eller det rör sig om en nödlandning.

2.   Medlemsstaterna ska neka alla luftfartyg tillstånd att lyfta från, landa i eller flyga över deras territorium om de har information som ger rimliga skäl att anta att luftfartygets last innehåller varor som det enligt detta beslut är förbjudet att leverera, sälja, överföra eller exportera, inbegripet tillhandahållande av beväpnade legosoldater, med undantag för nödlandningar.”

| 4. | Artikel 5.1 ska ersättas med följande:
  ”1.   Medlemsstaterna ska vidta nödvändiga åtgärder för att förhindra inresa till eller transitering genom sitt territorium av






  a) | de personer som förtecknas i bilaga I till säkerhetsrådets resolution 1970 (2011) och de ytterligare personer som utsetts av säkerhetsrådet eller av kommittén i enlighet med punkt 22 i säkerhetsrådets resolution 1970 (2011) och punkt 23 i säkerhetsrådets resolution 1973 (2011), enligt förteckningen i bilaga I till detta beslut, |
| --- | --- | --- |

4.

Artikel 5.1 ska ersättas med följande:

”1.   Medlemsstaterna ska vidta nödvändiga åtgärder för att förhindra inresa till eller transitering genom sitt territorium av

a)

de personer som förtecknas i bilaga I till säkerhetsrådets resolution 1970 (2011) och de ytterligare personer som utsetts av säkerhetsrådet eller av kommittén i enlighet med punkt 22 i säkerhetsrådets resolution 1970 (2011) och punkt 23 i säkerhetsrådets resolution 1973 (2011), enligt förteckningen i bilaga I till detta beslut,

| b) | de personer som inte omfattas av bilaga I till detta beslut men som medverkar till eller är delaktiga i beordrande, överinsyn eller ledning på annat sätt av allvarliga människorättskränkningar mot personer i Libyen, även genom medverkan till eller delaktighet när folkrättsstridiga angrepp, inklusive flygbombningar, mot civilbefolkning och civila anläggningar planeras, leds, beordras eller utförs, eller som agerar på deras vägnar eller under deras ledning, enligt förteckningen i bilaga II.” |
| --- | --- |

b)

de personer som inte omfattas av bilaga I till detta beslut men som medverkar till eller är delaktiga i beordrande, överinsyn eller ledning på annat sätt av allvarliga människorättskränkningar mot personer i Libyen, även genom medverkan till eller delaktighet när folkrättsstridiga angrepp, inklusive flygbombningar, mot civilbefolkning och civila anläggningar planeras, leds, beordras eller utförs, eller som agerar på deras vägnar eller under deras ledning, enligt förteckningen i bilaga II.”

| 5. | Artikel 6.1 ska ersättas med följande:
  ”1.   Alla penningmedel, andra finansiella tillgångar och ekonomiska resurser som ägs eller kontrolleras direkt eller indirekt av






  a) | de personer och enheter som förtecknas i bilaga II till säkerhetsrådets resolution 1970 (2011) och de ytterligare personer som utsetts av säkerhetsrådet eller av kommittén i enlighet med punkt 22 i säkerhetsrådets resolution 1970 (2011) och punkterna 19 och 23 i säkerhetsrådets resolution 1973 (2011), enligt förteckningen i bilaga III till detta beslut, |
| --- | --- | --- |

5.

Artikel 6.1 ska ersättas med följande:

”1.   Alla penningmedel, andra finansiella tillgångar och ekonomiska resurser som ägs eller kontrolleras direkt eller indirekt av

a)

de personer och enheter som förtecknas i bilaga II till säkerhetsrådets resolution 1970 (2011) och de ytterligare personer som utsetts av säkerhetsrådet eller av kommittén i enlighet med punkt 22 i säkerhetsrådets resolution 1970 (2011) och punkterna 19 och 23 i säkerhetsrådets resolution 1973 (2011), enligt förteckningen i bilaga III till detta beslut,

| b) | personer och enheter som inte omfattas av bilaga III till detta beslut men som medverkar till eller är delaktiga i beordrande, överinsyn eller ledning på annat sätt av allvarliga människorättskränkningar mot personer i Libyen, inbegripet genom att vara inblandade i eller delaktiga i att, i strid med folkrätten, planera, styra, ge order om eller genomföra attacker, däribland flygbombningar, mot civilbefolkningen och civila anläggningar, eller libyska myndigheter, personer eller enheter som har brutit mot eller bidragit till överträdelse av bestämmelserna i säkerhetsrådets resolution 1970 (2011) eller bestämmelserna i detta beslut, eller personer eller enheter som agerar på deras vägnar eller under deras ledning eller personer och enheter som förtecknas i bilaga III, enligt förteckningen i bilaga IV till detta beslut |
| --- | --- |

b)

personer och enheter som inte omfattas av bilaga III till detta beslut men som medverkar till eller är delaktiga i beordrande, överinsyn eller ledning på annat sätt av allvarliga människorättskränkningar mot personer i Libyen, inbegripet genom att vara inblandade i eller delaktiga i att, i strid med folkrätten, planera, styra, ge order om eller genomföra attacker, däribland flygbombningar, mot civilbefolkningen och civila anläggningar, eller libyska myndigheter, personer eller enheter som har brutit mot eller bidragit till överträdelse av bestämmelserna i säkerhetsrådets resolution 1970 (2011) eller bestämmelserna i detta beslut, eller personer eller enheter som agerar på deras vägnar eller under deras ledning eller personer och enheter som förtecknas i bilaga III, enligt förteckningen i bilaga IV till detta beslut

ska frysas.”

| 6. | I artikel 6 ska följande punkt läggas till:
  ”4a.   Vad gäller de personer och enheter som förtecknas i bilaga IV till detta beslut får undantag även göras för penningmedel och ekonomiska resurser som är nödvändiga av humanitära skäl, såsom leverans eller underlättande av leverans av bistånd, inbegripet medicinsk utrustning, livsmedel, elförsörjning, biståndsarbetare och tillhörande bistånd, eller evakuering av utländska medborgare från Libyen.” |
| --- | --- |

6.

I artikel 6 ska följande punkt läggas till:

”4a.   Vad gäller de personer och enheter som förtecknas i bilaga IV till detta beslut får undantag även göras för penningmedel och ekonomiska resurser som är nödvändiga av humanitära skäl, såsom leverans eller underlättande av leverans av bistånd, inbegripet medicinsk utrustning, livsmedel, elförsörjning, biståndsarbetare och tillhörande bistånd, eller evakuering av utländska medborgare från Libyen.”

| 7. | Följande artikel ska läggas till:
  ”Artikel 6a
  Medlemsstaterna ska begära att deras medborgare, personer som står under deras jurisdiktion och företag som är registrerade inom deras territorium eller faller under deras jurisdiktion visar vaksamhet vid affärer med enheter som är registrerade i Libyen eller faller under Libyens jurisdiktion och personer och enheter som agerar på deras vägnar eller på deras uppdrag samt enheter som ägs eller kontrolleras av dem, i syfte att förhindra affärer som skulle kunna bidra till våldsamheter och bruk av våld mot civilbefolkningen.” |
| --- | --- |

7.

Följande artikel ska läggas till:

”Artikel 6a

Medlemsstaterna ska begära att deras medborgare, personer som står under deras jurisdiktion och företag som är registrerade inom deras territorium eller faller under deras jurisdiktion visar vaksamhet vid affärer med enheter som är registrerade i Libyen eller faller under Libyens jurisdiktion och personer och enheter som agerar på deras vägnar eller på deras uppdrag samt enheter som ägs eller kontrolleras av dem, i syfte att förhindra affärer som skulle kunna bidra till våldsamheter och bruk av våld mot civilbefolkningen.”

Artikel 2

Bilagorna I, II, III och IV till beslut 2011/137/Gusp ska ersättas med texten i bilagorna I, II, III respektive IV till detta beslut.

Artikel 3

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 23 mars 2011.

På rådets vägnar

MARTONYI J.

Ordförande

---

(1)  EUT L 58, 3.3.2011, s. 53.

1

---

BILAGA I

”BILAGA I

Förteckning över de personer som avses i artikel 5.1 a

| 1. | AL-BAGHDADI, Dr Abdulqader Mohammed

  Passnummer: B010574. Född: 1.7.1950.
  Chef för revolutionskommittéernas sambandskontor. Revolutionskommittéerna har deltagit i våld mot demonstranter.
  Uppförd på FN-förteckningen 26.2.2011. |
| --- | --- |

1.

AL-BAGHDADI, Dr Abdulqader Mohammed

Passnummer: B010574. Född: 1.7.1950.

Chef för revolutionskommittéernas sambandskontor. Revolutionskommittéerna har deltagit i våld mot demonstranter.

Uppförd på FN-förteckningen 26.2.2011.

| 2. | DIBRI, Abdulqader Yusuf

  Född: 1946. Födelseort: Hun, Libyen.
  Säkerhetschef för Muammar Gaddafis personliga säkerhet. Ansvarig för regimens säkerhet. Har tidigare riktat våld mot oliktänkande.
  Uppförd på FN-förteckningen: 26.2.2011. |
| --- | --- |

2.

DIBRI, Abdulqader Yusuf

Född: 1946. Födelseort: Hun, Libyen.

Säkerhetschef för Muammar Gaddafis personliga säkerhet. Ansvarig för regimens säkerhet. Har tidigare riktat våld mot oliktänkande.

Uppförd på FN-förteckningen: 26.2.2011.

| 3. | DURDA, Abu Zayd Umar

  Direktör i organet för yttre säkerhet. Regimtrogen. Chef för den yttre underrättelsetjänsten.
  Uppförd på FN-förteckningen: 26.2.2011. |
| --- | --- |

3.

DURDA, Abu Zayd Umar

Direktör i organet för yttre säkerhet. Regimtrogen. Chef för den yttre underrättelsetjänsten.

Uppförd på FN-förteckningen: 26.2.2011.

| 4. | JABIR, Abu-Bakr Yunis, generalmajor

  Född: 1952. Födelseort: Jalu, Libyen.
  Försvarsminister. Övergripande ansvar för de militära styrkornas verksamhet.
  Uppförd på FN-förteckningen: 26.2.2011. |
| --- | --- |

4.

JABIR, Abu-Bakr Yunis, generalmajor

Född: 1952. Födelseort: Jalu, Libyen.

Försvarsminister. Övergripande ansvar för de militära styrkornas verksamhet.

Uppförd på FN-förteckningen: 26.2.2011.

| 5. | MATUQ, Matuq Mohammed

  Född: 1956. Födelseort: al-Khums.
  Sekreterare för samhällstjänster. Framträdande företrädare för regimen. Medverkan i revolutionskommittéerna. Har tidigare medverkat till att avvikande åsikter slås ned samt tillgripit våld.
  Uppförd på FN-förteckningen: 26.2.2011. |
| --- | --- |

5.

MATUQ, Matuq Mohammed

Född: 1956. Födelseort: al-Khums.

Sekreterare för samhällstjänster. Framträdande företrädare för regimen. Medverkan i revolutionskommittéerna. Har tidigare medverkat till att avvikande åsikter slås ned samt tillgripit våld.

Uppförd på FN-förteckningen: 26.2.2011.

| 6. | GADDAFI AL-DAM, Sayyid Mohammed

  Född: 1948. Födelseort: Sirt, Libyen.
  Kusin till Muammar Gaddafi. På 1980-talet var Gaddafi al-Dam inblandad i en mordkampanj mot oliktänkande och var enligt uppgift skyldig till flera dödsoffer i Europa. Han anses även ha deltagit i anskaffande av vapen.
  Uppförd på FN-förteckningen: 26.2.2011. |
| --- | --- |

6.

GADDAFI AL-DAM, Sayyid Mohammed

Född: 1948. Födelseort: Sirt, Libyen.

Kusin till Muammar Gaddafi. På 1980-talet var Gaddafi al-Dam inblandad i en mordkampanj mot oliktänkande och var enligt uppgift skyldig till flera dödsoffer i Europa. Han anses även ha deltagit i anskaffande av vapen.

Uppförd på FN-förteckningen: 26.2.2011.

| 7. | GADDAFI, Aisha Muammar

  Född: 1978. Födelseort: Tripoli, Libyen.
  Dotter till Muammar Gaddafi. Nära förbunden med regimen.
  Uppförd på FN-förteckningen: 26.2.2011. |
| --- | --- |

7.

GADDAFI, Aisha Muammar

Född: 1978. Födelseort: Tripoli, Libyen.

Dotter till Muammar Gaddafi. Nära förbunden med regimen.

Uppförd på FN-förteckningen: 26.2.2011.

| 8. | GADDAFI, Hanibal Muammar

  Passnummer: B/002210. Född: 20.9.1975. Födelseort: Tripoli, Libyen.
  Son till Muammar Gaddafi. Nära förbunden med regimen.
  Uppförd på FN-förteckningen: 26.2.2011. |
| --- | --- |

8.

GADDAFI, Hanibal Muammar

Passnummer: B/002210. Född: 20.9.1975. Födelseort: Tripoli, Libyen.

Son till Muammar Gaddafi. Nära förbunden med regimen.

Uppförd på FN-förteckningen: 26.2.2011.

| 9. | GADDAFI, Khamis Muammar

  Född: 1978. Födelseort: Tripoli, Libyen.
  Son till Muammar Gaddafi. Nära förbunden med regimen. Befäl över militära enheter som deltagit i ingripanden mot demonstranter.
  Uppförd på FN-förteckningen: 26.2.2011. |
| --- | --- |

9.

GADDAFI, Khamis Muammar

Född: 1978. Födelseort: Tripoli, Libyen.

Son till Muammar Gaddafi. Nära förbunden med regimen. Befäl över militära enheter som deltagit i ingripanden mot demonstranter.

Uppförd på FN-förteckningen: 26.2.2011.

| 10. | GADDAFI, Mohammed Muammar

  Född: 1970. Födelseort: Tripoli, Libyen.
  Son till Muammar Gaddafi. Nära förbunden med regimen.
  Uppförd på FN-förteckningen: 26.2.2011. |
| --- | --- |

10.

GADDAFI, Mohammed Muammar

Född: 1970. Födelseort: Tripoli, Libyen.

Son till Muammar Gaddafi. Nära förbunden med regimen.

Uppförd på FN-förteckningen: 26.2.2011.

| 11. | GADDAFI, Muammar Mohammed Abu Minyar

  Född: 1942. Födelseort: Sirt, Libyen.
  Revolutionsledare, överbefälhavare. Ansvarig för att ha beordrat ingripanden mot demonstranter, kränkningar av de mänskliga rättigheterna.
  Uppförd på FN-förteckningen: 26.2.2011. |
| --- | --- |

11.

GADDAFI, Muammar Mohammed Abu Minyar

Född: 1942. Födelseort: Sirt, Libyen.

Revolutionsledare, överbefälhavare. Ansvarig för att ha beordrat ingripanden mot demonstranter, kränkningar av de mänskliga rättigheterna.

Uppförd på FN-förteckningen: 26.2.2011.

| 12. | GADDAFI, al-Mutasim

  Född: 1976. Födelseort: Tripoli, Libyen.
  Nationell säkerhetsrådgivare. Son till Muammar Gaddafi. Nära förbunden med regimen.
  Uppförd på FN-förteckningen: 26.2.2011. |
| --- | --- |

12.

GADDAFI, al-Mutasim

Född: 1976. Födelseort: Tripoli, Libyen.

Nationell säkerhetsrådgivare. Son till Muammar Gaddafi. Nära förbunden med regimen.

Uppförd på FN-förteckningen: 26.2.2011.

| 13. | GADDAFI, al-Sadi

  Passnummer: 014797. Född: 25.5.1973. Födelseort: Tripoli, Libyen.
  Befälhavare för specialstyrkorna. Son till Muammar Gaddafi. Nära förbunden med regimen. Befäl över militära enheter som deltagit i ingripanden mot demonstranter.
  Uppförd på FN-förteckningen: 26.2.2011. |
| --- | --- |

13.

GADDAFI, al-Sadi

Passnummer: 014797. Född: 25.5.1973. Födelseort: Tripoli, Libyen.

Befälhavare för specialstyrkorna. Son till Muammar Gaddafi. Nära förbunden med regimen. Befäl över militära enheter som deltagit i ingripanden mot demonstranter.

Uppförd på FN-förteckningen: 26.2.2011.

| 14. | GADDAFI, Sayf al-Arab

  Född: 1982. Födelseort: Tripoli, Libyen.
  Son till Muammar Gaddafi. Nära förbunden med regimen.
  Uppförd på FN-förteckningen: 26.2.2011. |
| --- | --- |

14.

GADDAFI, Sayf al-Arab

Född: 1982. Födelseort: Tripoli, Libyen.

Son till Muammar Gaddafi. Nära förbunden med regimen.

Uppförd på FN-förteckningen: 26.2.2011.

| 15. | GADDAFI, Sayf al-Islam

  Passnummer: B014995. Född: 25.6.1972. Födelseort: Tripoli, Libyen.
  Direktör för Gaddafi-stiftelsen. Son till Muammar Gaddafi. Nära förbunden med regimen. Provocerande offentliga uttalanden som uppmuntrat till våld mot demonstranter.
  Uppförd på FN-förteckningen: 26.2.2011. |
| --- | --- |

15.

GADDAFI, Sayf al-Islam

Passnummer: B014995. Född: 25.6.1972. Födelseort: Tripoli, Libyen.

Direktör för Gaddafi-stiftelsen. Son till Muammar Gaddafi. Nära förbunden med regimen. Provocerande offentliga uttalanden som uppmuntrat till våld mot demonstranter.

Uppförd på FN-förteckningen: 26.2.2011.

| 16. | AL-SANUSI, Abdullah, överste

  Född: 1949. Födelseort: Sudan
  Direktör för den militära underrättelsetjänsten. Deltagit i militär underrättelse i samband med att demonstrationer slagits ned. Tidigare bland annat misstänkt för delaktighet i fängelsemassakern i Abu Salim. Dömd i sin utevaro för bombdådet mot UTA-flygningen. Svåger till Muammar Gaddafi.
  Uppförd på FN-förteckningen: 26.2.2011. |
| --- | --- |

16.

AL-SANUSI, Abdullah, överste

Född: 1949. Födelseort: Sudan

Direktör för den militära underrättelsetjänsten. Deltagit i militär underrättelse i samband med att demonstrationer slagits ned. Tidigare bland annat misstänkt för delaktighet i fängelsemassakern i Abu Salim. Dömd i sin utevaro för bombdådet mot UTA-flygningen. Svåger till Muammar Gaddafi.

Uppförd på FN-förteckningen: 26.2.2011.

| 17. | GADDAFI, Quren Salih Quren

  Libyens ambassadör i Tchad. Har lämnat Tchad och rest till Sabha. Direkt delaktig i rekrytering och samordning av legosoldater för regimen.
  Uppförd på FN-förteckningen: 17.3.2011. |
| --- | --- |

17.

GADDAFI, Quren Salih Quren

Libyens ambassadör i Tchad. Har lämnat Tchad och rest till Sabha. Direkt delaktig i rekrytering och samordning av legosoldater för regimen.

Uppförd på FN-förteckningen: 17.3.2011.

| 18. | AL-KUNI, Amid Husain, överste

  Guvernör i Ghat (södra Libyen). Direkt delaktig i rekrytering av legosoldater.
  Uppförd på FN-förteckningen: 17.3.2011.” |
| --- | --- |

18.

AL-KUNI, Amid Husain, överste

Guvernör i Ghat (södra Libyen). Direkt delaktig i rekrytering av legosoldater.

Uppförd på FN-förteckningen: 17.3.2011.”

---

BILAGA II

”BILAGA II

Förteckning över de personer som avses i artikel 5.1 b

| | Namn | Personuppgifter | Skäl för upptagande i förteckningen | Uppförd på FN-förteckningen |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | ABDULHAFIZ, Masud, överste | Befattning: Befälhavare inom de väpnade styrkorna | Nr tre i rangordning inom de väpnade styrkorna. Betydande roll inom det militära underrättelseväsendet. | 28.2.2011 |
| 2. | ABDUSSALAM, Abdussalam Mohammed | Befattning: Chef för terrorist-bekämpningen och organet för yttre säkerhet.
  Född: 1952
  Födelseort: Tripoli, Libyen | Framträdande revolutionskommittéledamot.
  Nära förbunden med Muammar Gaddafi. | 28.2.2011 |
| 3. | ABU SHARIYA | Befattning: Biträdande chef för organet för yttre säkerhet | Framträdande företrädare för regimen.
  Svåger till Muammar Gaddafi. | 28.2.2011 |
| 4. | ASHKAL, al-Barrani | Befattning: Biträdande direktör inom det militära underrättelse-väsendet | Hög företrädare för regimen. | 28.2.2011 |
| 5. | ASHKAL, Umar | Befattning: Chef för revolutions-kommittéerna
  Födelseort: Sirt, Libyen | Revolutionskommittéerna är delaktiga i våldet mot demonstranter. | 28.2.2011 |
| 6. | GADDAFI AL-DAM, Ahmed Mohammed | Född: 1952
  Födelseort: Egypten | Kusin till Muammar Gaddafi. Han förmodas sedan 1995 föra befäl över en elitbataljon inom armén med ansvar på Gaddafis personliga säkerhet och ha en nyckelroll inom organet för yttre säkerhet. Han har medverkat i planeringen av insatser mot libyska oppositionella i utlandet och har direkt deltagit i terroristverksamhet. | 28.2.2011 |
| 7. | AL-BARASI, Safiya Farkash | Född: 1952
  Födelseort: al-Bayda, Libyen | Hustru till Muammar Gaddafi.
  Nära förbunden med regimen. | 28.2.2011 |
| 8. | SALEH, Bashir | Född: 1946
  Födelseort: Taraghin | Ledarens samordningschef.
  Nära förbunden med regimen. | 28.2.2011 |
| 9. | AL-TUHAMI, Khaled, general | Född: 1946
  Födelseort: Janzur | Direktör för kontoret för inre säkerhet.
  Nära förbunden med regimen. | 28.2.2011 |
| 10. | FARKASH, Mohammed Busharaya | Född: 1.7.1949
  Födelseort: al-Bayda | Underrättelsechef vid kontoret för yttre säkerhet.
  Nära förbunden med regimen. | 28.2.2011 |
| 11. | AL-QASIM AL-ZUWAI, Mohammed Abou | | Generalsekreterare i Allmänna folkkongressen, har deltagit i våld mot demonstranter. | 21.3.2011 |
| 12. | AL-MAHMUDI, al-Baghdadi | | Premiärminister i överste Muammar Gaddafis regering, har deltagit i våld mot demonstranter. | 21.3.2011 |
| 13. | HIJAZI, Mohammed Mahmud | | Hälso- och miljöminister i överste Muammar Gaddafis regering, har deltagit i våld mot demonstranter. | 21.3.2011 |
| 14. | ZLITNI, Abdul-Hafiz | Född: 1935 | Planerings- och finansminister i överste Muammar Gaddafis regering, har deltagit i våld mot demonstranter. | 21.3.2011 |
| 15. | HOUEJ, Mohammed Ali | Född: 1949
  Födelseort: Al-Azizia (nära Tripoli) | Minister för industri, ekonomi och handel i överste Muammar Gaddafis regering, har deltagit i våld mot demonstranter. | 21.3.2011 |
| 16. | AL-GAOUD, Abdulmajid | | Minister för jordbruk samt djurresurser och marina resurser i överste Muammar Gaddafis regering. | 21.3.2011 |
| 17. | AL-SHARIF, Ibrahim al-Zarruq | | Minister för sociala frågor i överste Muammar Gaddafis regering, har deltagit i våld mot demonstranter. | 21.3.2011 |
| 18. | FAKHIRI, Abdelkebir Mohammed | | Minister för skolor, högre utbildning och forskning i överste Muammar Gaddafis regering, har deltagit i våld mot demonstranter. | 21.3.2011 |
| 19. | ZIDAN, Mohammed Ali | | Transportminister i överste Muammar Gaddafis regering, har deltagit i våld mot demonstranter. | 21.3.2011 |
| 20. | KUSA, Musa Mohommed | | Utrikesminister i överste Muammar Gaddafis regering, har deltagit i våld mot demonstranter. | 21.3.2011 |
| 21. | MANSUR, Abdallah | | Nära medarbetare till överste Muammar Gaddafi, har en framträdande roll inom säkerhetstjänsten, f.d. direktör inom radio- och TV-bolaget, har deltagit i våld mot demonstranter. | 21.3.2011” |

Namn

Personuppgifter

Skäl för upptagande i förteckningen

Uppförd på FN-förteckningen

1.

ABDULHAFIZ, Masud, överste

Befattning: Befälhavare inom de väpnade styrkorna

Nr tre i rangordning inom de väpnade styrkorna. Betydande roll inom det militära underrättelseväsendet.

28.2.2011

2.

ABDUSSALAM, Abdussalam Mohammed

Befattning: Chef för terrorist-bekämpningen och organet för yttre säkerhet.

Född: 1952

Födelseort: Tripoli, Libyen

Framträdande revolutionskommittéledamot.

Nära förbunden med Muammar Gaddafi.

28.2.2011

3.

ABU SHARIYA

Befattning: Biträdande chef för organet för yttre säkerhet

Framträdande företrädare för regimen.

Svåger till Muammar Gaddafi.

28.2.2011

4.

ASHKAL, al-Barrani

Befattning: Biträdande direktör inom det militära underrättelse-väsendet

Hög företrädare för regimen.

28.2.2011

5.

ASHKAL, Umar

Befattning: Chef för revolutions-kommittéerna

Födelseort: Sirt, Libyen

Revolutionskommittéerna är delaktiga i våldet mot demonstranter.

28.2.2011

6.

GADDAFI AL-DAM, Ahmed Mohammed

Född: 1952

Födelseort: Egypten

Kusin till Muammar Gaddafi. Han förmodas sedan 1995 föra befäl över en elitbataljon inom armén med ansvar på Gaddafis personliga säkerhet och ha en nyckelroll inom organet för yttre säkerhet. Han har medverkat i planeringen av insatser mot libyska oppositionella i utlandet och har direkt deltagit i terroristverksamhet.

28.2.2011

7.

AL-BARASI, Safiya Farkash

Född: 1952

Födelseort: al-Bayda, Libyen

Hustru till Muammar Gaddafi.

Nära förbunden med regimen.

28.2.2011

8.

SALEH, Bashir

Född: 1946

Födelseort: Taraghin

Ledarens samordningschef.

Nära förbunden med regimen.

28.2.2011

9.

AL-TUHAMI, Khaled, general

Född: 1946

Födelseort: Janzur

Direktör för kontoret för inre säkerhet.

Nära förbunden med regimen.

28.2.2011

10.

FARKASH, Mohammed Busharaya

Född: 1.7.1949

Födelseort: al-Bayda

Underrättelsechef vid kontoret för yttre säkerhet.

Nära förbunden med regimen.

28.2.2011

11.

AL-QASIM AL-ZUWAI, Mohammed Abou

Generalsekreterare i Allmänna folkkongressen, har deltagit i våld mot demonstranter.

21.3.2011

12.

AL-MAHMUDI, al-Baghdadi

Premiärminister i överste Muammar Gaddafis regering, har deltagit i våld mot demonstranter.

21.3.2011

13.

HIJAZI, Mohammed Mahmud

Hälso- och miljöminister i överste Muammar Gaddafis regering, har deltagit i våld mot demonstranter.

21.3.2011

14.

ZLITNI, Abdul-Hafiz

Född: 1935

Planerings- och finansminister i överste Muammar Gaddafis regering, har deltagit i våld mot demonstranter.

21.3.2011

15.

HOUEJ, Mohammed Ali

Född: 1949

Födelseort: Al-Azizia (nära Tripoli)

Minister för industri, ekonomi och handel i överste Muammar Gaddafis regering, har deltagit i våld mot demonstranter.

21.3.2011

16.

AL-GAOUD, Abdulmajid

Minister för jordbruk samt djurresurser och marina resurser i överste Muammar Gaddafis regering.

21.3.2011

17.

AL-SHARIF, Ibrahim al-Zarruq

Minister för sociala frågor i överste Muammar Gaddafis regering, har deltagit i våld mot demonstranter.

21.3.2011

18.

FAKHIRI, Abdelkebir Mohammed

Minister för skolor, högre utbildning och forskning i överste Muammar Gaddafis regering, har deltagit i våld mot demonstranter.

21.3.2011

19.

ZIDAN, Mohammed Ali

Transportminister i överste Muammar Gaddafis regering, har deltagit i våld mot demonstranter.

21.3.2011

20.

KUSA, Musa Mohommed

Utrikesminister i överste Muammar Gaddafis regering, har deltagit i våld mot demonstranter.

21.3.2011

21.

MANSUR, Abdallah

Nära medarbetare till överste Muammar Gaddafi, har en framträdande roll inom säkerhetstjänsten, f.d. direktör inom radio- och TV-bolaget, har deltagit i våld mot demonstranter.

21.3.2011”

---

BILAGA III

”BILAGA III

Förteckning över de personer och enheter som avses i artikel 6.1 a

| 1. | GADDAFI, Aisha Muammar

  Född: 1978. Födelseort: Tripoli, Libyen.
  Dotter till Muammar Gaddafi. Nära förbunden med regimen.
  Uppförd på FN-förteckningen: 26.2.2011. |
| --- | --- |

1.

GADDAFI, Aisha Muammar

Född: 1978. Födelseort: Tripoli, Libyen.

Dotter till Muammar Gaddafi. Nära förbunden med regimen.

Uppförd på FN-förteckningen: 26.2.2011.

| 2. | GADDAFI, Hanibal Muammar

  Passnummer: B/002210. Född: 20.9.1975. Födelseort: Tripoli, Libyen.
  Son till Muammar Gaddafi. Nära förbunden med regimen.
  Uppförd på FN-förteckningen: 26.2.2011. |
| --- | --- |

2.

GADDAFI, Hanibal Muammar

Passnummer: B/002210. Född: 20.9.1975. Födelseort: Tripoli, Libyen.

Son till Muammar Gaddafi. Nära förbunden med regimen.

Uppförd på FN-förteckningen: 26.2.2011.

| 3. | GADDAFI, Khamis Muammar

  Född: 1978. Födelseort: Tripoli, Libyen.
  Son till Muammar Gaddafi. Nära förbunden med regimen. Befäl över militära enheter som deltagit i ingripanden mot demonstranter.
  Uppförd på FN-förteckningen: 26.2.2011. |
| --- | --- |

3.

GADDAFI, Khamis Muammar

Född: 1978. Födelseort: Tripoli, Libyen.

Son till Muammar Gaddafi. Nära förbunden med regimen. Befäl över militära enheter som deltagit i ingripanden mot demonstranter.

Uppförd på FN-förteckningen: 26.2.2011.

| 4. | GADDAFI, Muammar Mohammed Abu Minyar

  Född: 1942. Födelseort: Sirt, Libyen.
  Revolutionsledare, överbefälhavare. Ansvarig för att ha beordrat ingripanden mot demonstranter, kränkningar av de mänskliga rättigheterna.
  Uppförd på FN-förteckningen: 26.2.2011. |
| --- | --- |

4.

GADDAFI, Muammar Mohammed Abu Minyar

Född: 1942. Födelseort: Sirt, Libyen.

Revolutionsledare, överbefälhavare. Ansvarig för att ha beordrat ingripanden mot demonstranter, kränkningar av de mänskliga rättigheterna.

Uppförd på FN-förteckningen: 26.2.2011.

| 5. | GADDAFI, al-Mutasim

  Född: 1976. Födelseort: Tripoli, Libyen.
  Nationell säkerhetsrådgivare. Son till Muammar Gaddafi. Nära förbunden med regimen.
  Uppförd på FN-förteckningen: 26.2.2011. |
| --- | --- |

5.

GADDAFI, al-Mutasim

Född: 1976. Födelseort: Tripoli, Libyen.

Nationell säkerhetsrådgivare. Son till Muammar Gaddafi. Nära förbunden med regimen.

Uppförd på FN-förteckningen: 26.2.2011.

| 6. | GADDAFI, Sayf al-Islam

  Direktör för Gaddafi-stiftelsen. Passnummer: B014995. Född: 25.6.1972. Födelseort: Tripoli, Libyen. Son till Muammar Gaddafi. Nära förbunden med regimen. Provocerande offentliga uttalanden som uppmuntrat till våld mot demonstranter.
  Uppförd på FN-förteckningen: 26.2.2011. |
| --- | --- |

6.

GADDAFI, Sayf al-Islam

Direktör för Gaddafi-stiftelsen. Passnummer: B014995. Född: 25.6.1972. Födelseort: Tripoli, Libyen. Son till Muammar Gaddafi. Nära förbunden med regimen. Provocerande offentliga uttalanden som uppmuntrat till våld mot demonstranter.

Uppförd på FN-förteckningen: 26.2.2011.

| 7. | DURDA, Abu Zayd Umar

  Direktör, Organisationen för yttre säkerhet. Regimtrogen. Chef för den yttre underrättelsetjänsten.
  Uppförd på FN-förteckningen: 17.3.2011 (uppförd på EU-förteckningen: 28.2.2011). |
| --- | --- |

7.

DURDA, Abu Zayd Umar

Direktör, Organisationen för yttre säkerhet. Regimtrogen. Chef för den yttre underrättelsetjänsten.

Uppförd på FN-förteckningen: 17.3.2011 (uppförd på EU-förteckningen: 28.2.2011).

| 8. | JABIR, Abu-Bakr Yunis, generalmajor

  Född: 1952. Födelseort: Jalu, Libyen.
  Försvarsminister. Övergripande ansvar för de militära styrkornas verksamhet.
  Uppförd på FN-förteckningen: 17.3.2011 (uppförd på EU-förteckningen: 28.2.2011). |
| --- | --- |

8.

JABIR, Abu-Bakr Yunis, generalmajor

Född: 1952. Födelseort: Jalu, Libyen.

Försvarsminister. Övergripande ansvar för de militära styrkornas verksamhet.

Uppförd på FN-förteckningen: 17.3.2011 (uppförd på EU-förteckningen: 28.2.2011).

| 9. | MATUQ, Matuq Mohammed

  Född: 1956. Födelseort: al-Khums.
  Sekreterare för samhällstjänster. Framträdande företrädare för regimen. Medverkan i revolutionskommittéerna. Har tidigare medverkat till att avvikande åsikter slås ned samt tillgripit våld.
  Uppförd på FN-förteckningen: 17.3.2011 (uppförd på EU-förteckningen: 28.2.2011). |
| --- | --- |

9.

MATUQ, Matuq Mohammed

Född: 1956. Födelseort: al-Khums.

Sekreterare för samhällstjänster. Framträdande företrädare för regimen. Medverkan i revolutionskommittéerna. Har tidigare medverkat till att avvikande åsikter slås ned samt tillgripit våld.

Uppförd på FN-förteckningen: 17.3.2011 (uppförd på EU-förteckningen: 28.2.2011).

| 10. | GADDAFI, Mohammed Muammar

  Född: 1970. Födelseort: Tripoli, Libyen.
  Son till Muammar Gaddafi. Nära förbunden med regimen.
  Uppförd på FN-förteckningen: 17.3.2011 (uppförd på EU-förteckningen: 28.2.2011). |
| --- | --- |

10.

GADDAFI, Mohammed Muammar

Född: 1970. Födelseort: Tripoli, Libyen.

Son till Muammar Gaddafi. Nära förbunden med regimen.

Uppförd på FN-förteckningen: 17.3.2011 (uppförd på EU-förteckningen: 28.2.2011).

| 11. | GADDAFI, al-Sadi

  Befälhavare för specialstyrkorna
  Son till Muammar Gaddafi. Nära förbunden med regimen. Befäl över militära enheter som deltagit i ingripanden mot demonstranter.
  Födelsedatum: 25.5.1973. Födelseort: Tripoli, Libyen. Passnummer: 014797.
  Uppförd på FN-förteckningen: 17.3.2011 (uppförd på EU-förteckningen: 28.2.2011). |
| --- | --- |

11.

GADDAFI, al-Sadi

Befälhavare för specialstyrkorna

Son till Muammar Gaddafi. Nära förbunden med regimen. Befäl över militära enheter som deltagit i ingripanden mot demonstranter.

Födelsedatum: 25.5.1973. Födelseort: Tripoli, Libyen. Passnummer: 014797.

Uppförd på FN-förteckningen: 17.3.2011 (uppförd på EU-förteckningen: 28.2.2011).

| 12. | GADDAFI, Sayf al-Arab

  Son till Muammar Gaddafi Nära förbunden med regimen.
  Född: 1982. Födelseort: Tripoli, Libyen.
  Uppförd på FN-förteckningen: 17.3.2011 (uppförd på EU-förteckningen: 28.2.2011). |
| --- | --- |

12.

GADDAFI, Sayf al-Arab

Son till Muammar Gaddafi Nära förbunden med regimen.

Född: 1982. Födelseort: Tripoli, Libyen.

Uppförd på FN-förteckningen: 17.3.2011 (uppförd på EU-förteckningen: 28.2.2011).

| 13. | AL-SANUSI, Abdullah, överste

  Född: 1949. Födelseort: Sudan
  Direktör för den militära underrättelsetjänsten. Deltagit i militär underrättelse i samband med att demonstrationer slagits ned. Tidigare bland annat misstänkt för delaktighet i fängelsemassakern i Abu Salim. Dömd i sin utevaro för bombdådet mot UTA-flygningen. Svåger till Muammar Gaddafi.
  Uppförd på FN-förteckningen: 17.3.2011 (uppförd på EU-förteckningen: 28.2.2011). |
| --- | --- |

13.

AL-SANUSI, Abdullah, överste

Född: 1949. Födelseort: Sudan

Direktör för den militära underrättelsetjänsten. Deltagit i militär underrättelse i samband med att demonstrationer slagits ned. Tidigare bland annat misstänkt för delaktighet i fängelsemassakern i Abu Salim. Dömd i sin utevaro för bombdådet mot UTA-flygningen. Svåger till Muammar Gaddafi.

Uppförd på FN-förteckningen: 17.3.2011 (uppförd på EU-förteckningen: 28.2.2011).

Enheter

| 1. | Libyens centralbank

  Kontrolleras av Muammar Gaddafi och hans familj och är en möjlig finansieringskälla för hans regim.
  Uppförd på FN-förteckningen: 17.3.2011 (uppförd på EU-förteckningen: 10.3.2011). |
| --- | --- |

1.

Libyens centralbank

Kontrolleras av Muammar Gaddafi och hans familj och är en möjlig finansieringskälla för hans regim.

Uppförd på FN-förteckningen: 17.3.2011 (uppförd på EU-förteckningen: 10.3.2011).

| 2. | Libyan Investment Authority

  Kontrolleras av Muammar Gaddafi och hans familj och är en möjlig finansieringskälla för hans regim.
  även kallad Libyan Arab Foreign Investment Company (Lafico) 1 Fateh Tower Office No.99, 22nd Floor, Borgaida Street, Tripoli, 1103 Libyen
  Uppförd på FN-förteckningen: 17.3.2011 (uppförd på EU-förteckningen: 10.3.2011). |
| --- | --- |

2.

Libyan Investment Authority

Kontrolleras av Muammar Gaddafi och hans familj och är en möjlig finansieringskälla för hans regim.

även kallad Libyan Arab Foreign Investment Company (Lafico) 1 Fateh Tower Office No.99, 22nd Floor, Borgaida Street, Tripoli, 1103 Libyen

Uppförd på FN-förteckningen: 17.3.2011 (uppförd på EU-förteckningen: 10.3.2011).

| 3. | Libyan Foreign Bank

  Kontrolleras av Muammar Gaddafi och hans familj och är en möjlig finansieringskälla för hans regim.
  Uppförd på FN-förteckningen: 17.3.2011 (uppförd på EU-förteckningen: 10.3.2011). |
| --- | --- |

3.

Libyan Foreign Bank

Kontrolleras av Muammar Gaddafi och hans familj och är en möjlig finansieringskälla för hans regim.

Uppförd på FN-förteckningen: 17.3.2011 (uppförd på EU-förteckningen: 10.3.2011).

| 4. | Libya Africa Investment Portfolio

  Kontrolleras av Muammar Gaddafi och hans familj och är en möjlig finansieringskälla för hans regim.Jamahiriya Street, LAP Building, PO Box 91330, Tripoli, LibyenUppförd på FN-förteckningen: 17.3.2011 (uppförd på EU-förteckningen: 10.3.2011). |
| --- | --- |

4.

Libya Africa Investment Portfolio

Kontrolleras av Muammar Gaddafi och hans familj och är en möjlig finansieringskälla för hans regim.

Uppförd på FN-förteckningen: 17.3.2011 (uppförd på EU-förteckningen: 10.3.2011).

| 5. | Libyan National Oil Corporation

  Kontrolleras av Muammar Gaddafi och hans familj och är en möjlig finansieringskälla för hans regim.Bashir Saadwi Street, Tripoli, LibyenUppförd på FN-förteckningen: 17.3.2011.” |
| --- | --- |

5.

Libyan National Oil Corporation

Kontrolleras av Muammar Gaddafi och hans familj och är en möjlig finansieringskälla för hans regim.

Uppförd på FN-förteckningen: 17.3.2011.”

---

BILAGA IV

”BILAGA IV

Förteckning över de personer och enheter som avses i artikel 6.1 b

| | Namn | Personuppgifter | Skäl för upptagande i förteckningen | Uppförd på FN-förteckningen |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | ABDULHAFIZ, Masud, överste | Befattning: Befälhavare inom de väpnade styrkorna | Nr tre i rangordning inom de väpnade styrkorna. Betydande roll inom det militära underrättelseväsendet. | 28.2.2011 |
| 2. | ABDUSSALAM, Abdussalam Mohammed | Befattning: Chef för terroristbekämpningen och organet för yttre säkerhet
  Född: 1952
  Födelseort: Tripoli, Libyen | Framträdande revolutionskommittéledamot. Nära förbunden med Muammar Gaddafi. | 28.2.2011 |
| 3. | ABU SHARIYA | Befattning: Biträdande chef för organet för yttre säkerhet | Framträdande företrädare för regimen. Svåger till Muammar Gaddafi. | 28.2.2011 |
| 4. | ASHKAL, al-Barrani | Befattning: Biträdande direktör inom det militära underrättelse-väsendet | Hög företrädare för regimen. | 28.2.2011 |
| 5. | ASHKAL, Umar | Befattning: Chef för revolutions-kommittéerna.
  Födelseort: Sirt, Libyen | Revolutionskommittéerna är delaktiga i våldet mot demonstranter. | 28.2.2011 |
| 6. | AL-BAGHDADI, Dr Abdulqader Mohammed | Befattning: Chef för revolutions-kommittéernas sambandskontor.
  Passnummer: B010574
  Född: 1.7.1950 | Revolutionskommittéerna har deltagit i våld mot demonstranter. | 28.2.2011 |
| 7. | DIBRI, Abdulqader Yusuf | Befattning: Chef för Muammar Gaddafis personliga säkerhet.
  Född: 1946
  Födelseort: Hun, Libyen | Ansvarig för regimens säkerhet. Har tidigare riktat våld mot oliktänkande. | 28.2.2011 |
| 8. | GADDAFI AL-DAM, Ahmed Mohammed | Född: 1952
  Födelseort: Egypten | Kusin till Muammar Gaddafi. Han förmodas sedan 1995 föra befäl över en elitbataljon inom armén med ansvar på Gaddafis personliga säkerhet och ha en nyckelroll inom organet för yttre säkerhet. Han har medverkat i planeringen av insatser mot libyska oppositionella i utlandet och har direkt deltagit i terroristverksamhet. | 28.2.2011 |
| 9. | GADDAFI AL-DAM, Sayyid Mohammed | Född: 1948
  Födelseort: Sirt, Libyen | Kusin till Muammar Gaddafi. På 1980-talet var Gaddafi al-Dam inblandad i en mordkampanj mot oliktänkande och var enligt uppgift skyldig till flera dödsoffer i Europa. Han anses även ha deltagit i anskaffande av vapen. | 28.2.2011 |
| 10. | AL-BARASI, Safiya Farkash | Född: 1952
  Födelseort: al-Bayda, Libyen | Hustru till Muammar Gaddafi.
  Nära förbunden med regimen. | 28.2.2011 |
| 11. | SALEH, Bashir | Född: 1946
  Födelseort: Taraghin | Ledarens samordningschef.
  Nära förbunden med regimen. | 28.2.2011 |
| 12. | AL-TUHAMI, Khaled, general | Född: 1946
  Födelseort: Janzur | Direktör för kontoret för inre säkerhet.
  Nära förbunden med regimen. | 28.2.2011 |
| 13. | FARKASH, Mohammed Busharaya | Född: 1.7.1949
  Födelseort: al-Bayda | Underrättelsechef vid kontoret för yttre säkerhet.
  Nära förbunden med regimen. | 28.2.2011 |
| 14. | ZARTI, Mustafa | Född den 29 mars 1970, österrikisk medborgare (passnummer: P1362998, giltigt från den 6 november 2006 till och med den 5 november 2016). | Nära förbunden med regimen, vice verkställande direktör för Libyan Investment Authority, styrelseledamot i ’National Oil Corporation’, och vice ordförande i First Energy Bank i Bahrain. | 10.3.2011 |
| 15. | AL-QASIM ZUWAI, Mohammed Abou | | Generalsekreterare i Allmänna folkkommittén, har deltagit i våld mot demonstrationer. | 21.3.2011 |
| 16. | AL-MAHMUDI, Baghdadi | | Premiärminister i överste Muammar Gaddafis regering, har deltagit i våld mot demonstrationer. | 21.3.2011 |
| 17. | HIJAZI, Mohammed Mahmud | | Minister för hälso- och miljöfrågor i överste Muammar Gaddafis regering, har deltagit i våld mot demonstrationer. | 21.3.2011 |
| 18. | ZLITNI, Abdul-Hafiz | Född: 1935 | Minister för planering och finanser i överste Muammar Gaddafis regering, har deltagit i våld mot demonstrationer | 21.3.2011 |
| 19. | HOUEJ, Mohammed Ali | Född: 1949
  Födelseort: Al-Azizia (nära Tripoli) | Minister för industri, ekonomi och handel i överste Muammar Gaddafis regering, har deltagit i våld mot demonstrationer. | 21.3.2011 |
| 20. | AL-GAOUD, Abdulmajid | | Minister för jordbruk samt djurresurser och marina resurser i överste Muammar Gaddafis regering. | 21.3.2011 |
| 21. | AL-SHARIF, Ibrahim al-Zarruq | | Minister för sociala frågor i överste Muammar Gaddafis regering, har deltagit i våld mot demonstrationer. | 21.3.2011 |
| 22. | FAKHIRI, Abdelkebir Mohammed | | Minister för skolor, högre utbildning och forskning i överste Muammar Gaddafis regering, har deltagit i våld mot demonstrationer. | 21.3.2011 |
| 23. | ZIDAN, Mohammed Ali | | Transportminister i överste Muammar Gaddafis regering, har deltagit i våld mot demonstrationer. | 21.3.2011 |
| 24. | KUSA, Musa Mohammed | | Utrikesminister i överste Muammar Gaddafis regering, har deltagit i våld mot demonstrationer. | 21.3.2011 |
| 25. | MANSUR, Abdallah | | Nära medarbetare till överste Muammar Gaddafi, har en framträdande roll i säkerhetstjänsten, f.d. direktör för radio- och televisionsbolaget, har deltagit i våld mot demonstrationer. | 21.3.2011 |

Namn

Personuppgifter

Skäl för upptagande i förteckningen

Uppförd på FN-förteckningen

1.

ABDULHAFIZ, Masud, överste

Befattning: Befälhavare inom de väpnade styrkorna

Nr tre i rangordning inom de väpnade styrkorna. Betydande roll inom det militära underrättelseväsendet.

28.2.2011

2.

ABDUSSALAM, Abdussalam Mohammed

Befattning: Chef för terroristbekämpningen och organet för yttre säkerhet

Född: 1952

Födelseort: Tripoli, Libyen

Framträdande revolutionskommittéledamot. Nära förbunden med Muammar Gaddafi.

28.2.2011

3.

ABU SHARIYA

Befattning: Biträdande chef för organet för yttre säkerhet

Framträdande företrädare för regimen. Svåger till Muammar Gaddafi.

28.2.2011

4.

ASHKAL, al-Barrani

Befattning: Biträdande direktör inom det militära underrättelse-väsendet

Hög företrädare för regimen.

28.2.2011

5.

ASHKAL, Umar

Befattning: Chef för revolutions-kommittéerna.

Födelseort: Sirt, Libyen

Revolutionskommittéerna är delaktiga i våldet mot demonstranter.

28.2.2011

6.

AL-BAGHDADI, Dr Abdulqader Mohammed

Befattning: Chef för revolutions-kommittéernas sambandskontor.

Passnummer: B010574

Född: 1.7.1950

Revolutionskommittéerna har deltagit i våld mot demonstranter.

28.2.2011

7.

DIBRI, Abdulqader Yusuf

Befattning: Chef för Muammar Gaddafis personliga säkerhet.

Född: 1946

Födelseort: Hun, Libyen

Ansvarig för regimens säkerhet. Har tidigare riktat våld mot oliktänkande.

28.2.2011

8.

GADDAFI AL-DAM, Ahmed Mohammed

Född: 1952

Födelseort: Egypten

Kusin till Muammar Gaddafi. Han förmodas sedan 1995 föra befäl över en elitbataljon inom armén med ansvar på Gaddafis personliga säkerhet och ha en nyckelroll inom organet för yttre säkerhet. Han har medverkat i planeringen av insatser mot libyska oppositionella i utlandet och har direkt deltagit i terroristverksamhet.

28.2.2011

9.

GADDAFI AL-DAM, Sayyid Mohammed

Född: 1948

Födelseort: Sirt, Libyen

Kusin till Muammar Gaddafi. På 1980-talet var Gaddafi al-Dam inblandad i en mordkampanj mot oliktänkande och var enligt uppgift skyldig till flera dödsoffer i Europa. Han anses även ha deltagit i anskaffande av vapen.

28.2.2011

10.

AL-BARASI, Safiya Farkash

Född: 1952

Födelseort: al-Bayda, Libyen

Hustru till Muammar Gaddafi.

Nära förbunden med regimen.

28.2.2011

11.

SALEH, Bashir

Född: 1946

Födelseort: Taraghin

Ledarens samordningschef.

Nära förbunden med regimen.

28.2.2011

12.

AL-TUHAMI, Khaled, general

Född: 1946

Födelseort: Janzur

Direktör för kontoret för inre säkerhet.

Nära förbunden med regimen.

28.2.2011

13.

FARKASH, Mohammed Busharaya

Född: 1.7.1949

Födelseort: al-Bayda

Underrättelsechef vid kontoret för yttre säkerhet.

Nära förbunden med regimen.

28.2.2011

14.

ZARTI, Mustafa

Född den 29 mars 1970, österrikisk medborgare (passnummer: P1362998, giltigt från den 6 november 2006 till och med den 5 november 2016).

Nära förbunden med regimen, vice verkställande direktör för Libyan Investment Authority, styrelseledamot i ’National Oil Corporation’, och vice ordförande i First Energy Bank i Bahrain.

10.3.2011

15.

AL-QASIM ZUWAI, Mohammed Abou

Generalsekreterare i Allmänna folkkommittén, har deltagit i våld mot demonstrationer.

21.3.2011

16.

AL-MAHMUDI, Baghdadi

Premiärminister i överste Muammar Gaddafis regering, har deltagit i våld mot demonstrationer.

21.3.2011

17.

HIJAZI, Mohammed Mahmud

Minister för hälso- och miljöfrågor i överste Muammar Gaddafis regering, har deltagit i våld mot demonstrationer.

21.3.2011

18.

ZLITNI, Abdul-Hafiz

Född: 1935

Minister för planering och finanser i överste Muammar Gaddafis regering, har deltagit i våld mot demonstrationer

21.3.2011

19.

HOUEJ, Mohammed Ali

Född: 1949

Födelseort: Al-Azizia (nära Tripoli)

Minister för industri, ekonomi och handel i överste Muammar Gaddafis regering, har deltagit i våld mot demonstrationer.

21.3.2011

20.

AL-GAOUD, Abdulmajid

Minister för jordbruk samt djurresurser och marina resurser i överste Muammar Gaddafis regering.

21.3.2011

21.

AL-SHARIF, Ibrahim al-Zarruq

Minister för sociala frågor i överste Muammar Gaddafis regering, har deltagit i våld mot demonstrationer.

21.3.2011

22.

FAKHIRI, Abdelkebir Mohammed

Minister för skolor, högre utbildning och forskning i överste Muammar Gaddafis regering, har deltagit i våld mot demonstrationer.

21.3.2011

23.

ZIDAN, Mohammed Ali

Transportminister i överste Muammar Gaddafis regering, har deltagit i våld mot demonstrationer.

21.3.2011

24.

KUSA, Musa Mohammed

Utrikesminister i överste Muammar Gaddafis regering, har deltagit i våld mot demonstrationer.

21.3.2011

25.

MANSUR, Abdallah

Nära medarbetare till överste Muammar Gaddafi, har en framträdande roll i säkerhetstjänsten, f.d. direktör för radio- och televisionsbolaget, har deltagit i våld mot demonstrationer.

21.3.2011

Enheter

| | Namn | Identiferingsuppgifter | Skäl för upptagande i förteckningen | Datum för upptagande i förteckningen |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Libyan Housing and Infrastructure Board (HIB) | Tajura, Tripoli, Libyen Registreringsnummer 60/2006 hos den libyska allmänna folkkommittén |
| tfn: +218 21 369 1840, |
| fax: +218 21 369 6447 |
| http://www.hib.org.ly |

Namn

Identiferingsuppgifter

Skäl för upptagande i förteckningen

Datum för upptagande i förteckningen

1.

Libyan Housing and Infrastructure Board (HIB)

Tajura, Tripoli, Libyen Registreringsnummer 60/2006 hos den libyska allmänna folkkommittén

tfn: +218 21 369 1840,

fax: +218 21 369 6447

http://www.hib.org.ly

Kontrolleras av Muammar Gaddafi och hans familj, potentiell källa till finansiering av regimen

10.3.2011

2.

Ekonomiska och sociala utvecklingsfonden (FDES)

Qaser Bin Ghasher road Salaheddine Cross - BP: 93599 Libyen-Tripoli

tfn: +218 21 490 88 93

fax: +218 21 491 88 93

e-post: info@esdf.ly

Kontrolleras av överste Muammar Gaddafis regim; potentiell finansieringskälla för honom.

21.3.2011

3.

Libyan Arab African Investment Company – Laaico

webbplats: http://www.laaico.com

Bolag bildat år 1981

| 76351 Janzur- Libyen. 81370 Tripoli-Libyen |
| --- |
| tfn: +218 (21) 4890146 - 4890586 – 4892613 |
| fax: +218 21 489 38 00 - 489 18 67 |
| e-post: info@laaico.com |

76351 Janzur- Libyen. 81370 Tripoli-Libyen

tfn: +218 (21) 4890146 - 4890586 – 4892613

fax: +218 21 489 38 00 - 489 18 67

e-post: info@laaico.com

Kontrolleras av överste Muammar Gaddafis; potentiell finansieringskälla för honom.

21.3.2011

4.

Muammar Gaddafis stiftelse för välgörenhetsorganisationer och utveckling

| Administrativa kontaktuppgifter: Hay Alandalus – Jian St. – Tripoli – Post Box: 1101 – Libyen |
| --- |
| tfn: +218 21 477 83 01 |
| fax: +218 21 477 87 66; |
| e-post: info@gicdf.org |

Administrativa kontaktuppgifter: Hay Alandalus – Jian St. – Tripoli – Post Box: 1101 – Libyen

tfn: +218 21 477 83 01

fax: +218 21 477 87 66;

e-post: info@gicdf.org

Kontrolleras av överste Muammar Gaddafis regim, potentiell finansieringskälla för denne.

21.3.2011

5.

Stiftelsen Waatassimou

Baserad i Tripoli.

Kontrolleras av överste Muammar Gaddafis regim, potentiell finansieringskälla för denne.

21.3.2011

6.

Generalkontoret för Libyens radio och television

Kontaktuppgifter:

tfn: +218 21 444 59 26 +218 21 444 59 00;

fax: +218 21 340 21 07

http://www.ljbc.net

e-post: info@ljbc.net

Offentlig anstiftan till hat och våld genom deltagande i desinformations-kampanjer rörande kuvandet av demonstrationer.

21.3.2011

7.

Revolutionära bevakningsstyrkan

Deltagit i våld mot demonstrationer.

21.3.2011

8.

National Commercial Bank

| Orouba Street |
| --- |
| al-Bayda, |
| Libyen |
| tfn: +218 21 361 24 29 |
| fax: +218 21 44 67 05 |
| www.ncb.ly |

Orouba Street

al-Bayda,

Libyen

tfn: +218 21 361 24 29

fax: +218 21 44 67 05

www.ncb.ly

National Commercial Bank är en kommersiell bank i Libyen. Banken grundades år 1970 och har sitt säte i al-Bayda, Libyen. Den har kontor i Tripoli och al-Bayda samt avdelningskontor i Libyen. Banken ägs av regeringen till 100 % och är en potentiell källa till finansiering av regimen.

21.3.2011

9.

Gumhouria Bank

| Gumhouria Bank Building |
| --- |
| Omar Al Mukhtar Avenue |
| Giaddal Omer Al Moukhtar |
| P.O. Box 685 |
| Tripoli |
| Libyen |
| tfn: +218 21 333 40 35 +218 21 444 25 41 +218 21 444 25 44 +218 21 333 40 31 |
| fax: +218 21 444 24 76 +218 21-333-2505 |
| e-post: info@gumhouria-bank.com.ly |
| Webbplats: www.gumhouria-bank.com.ly |

Gumhouria Bank Building

Omar Al Mukhtar Avenue

Giaddal Omer Al Moukhtar

P.O. Box 685

Tripoli

Libyen

tfn: +218 21 333 40 35 +218 21 444 25 41 +218 21 444 25 44 +218 21 333 40 31

fax: +218 21 444 24 76 +218 21-333-2505

e-post: info@gumhouria-bank.com.ly

Webbplats: www.gumhouria-bank.com.ly

Gumhouria Bank är en kommersiell bank i Libyen. Banken grundades år 2008 genom en fusion mellan bankerna Al Ummah och Gumhouria. Banken ägs av regeringen till 100 % och är en potentiell finansieringskälla för regimen.

21.3.2011

10.

Sahara Bank

| Sahara Bank Building |
| --- |
| First of September Street |
| P.O. Box 270 |
| Tripoli |
| Libyen |
| tfn: +218 21 379 00 22 |
| fax: +218 21 333 79 22 |
| e-post: info@saharabank.com.ly |
| Webbplats: www.saharabank.com.ly |

Sahara Bank Building

First of September Street

P.O. Box 270

Tripoli

Libyen

tfn: +218 21 379 00 22

fax: +218 21 333 79 22

e-post: info@saharabank.com.ly

Webbplats: www.saharabank.com.ly

Sahara Bank är en kommersiell bank i Libyen. Banken ägs av regeringen till 81 % och är en potentiell finansieringskälla för regimen.

21.3.2011

11.

Azzawia (Azawiya) Refining

| P.O. Box 6451 |
| --- |
| Tripoli |
| Libyen |
| +218 023 7976 26778 |
| http://www.arc.com.ly |

P.O. Box 6451

Tripoli

Libyen

+218 023 7976 26778

http://www.arc.com.ly

Under Muammar Gaddafis kontroll och en potentiell finansieringkälla för hans regim.

23.3.2011

12.

Ras Lanuf Oil and Gas Processing Company (RASCO)

| Ras Lanuf Oil and Gas Processing Company Building |
| --- |
| Ras Lanuf City |
| P.O. Box 2323 |
| Libyen |
| Tfn: +218 21-360-5171 +218 21-360-5177 +218 21-360-5182 |
| Fax: +218 21-360-5174 |
| e-post: info@raslanuf.ly |
| Webbplats: www.raslanuf.ly |

Ras Lanuf Oil and Gas Processing Company Building

Ras Lanuf City

P.O. Box 2323

Libyen

Tfn: +218 21-360-5171 +218 21-360-5177 +218 21-360-5182

Fax: +218 21-360-5174

e-post: info@raslanuf.ly

Webbplats: www.raslanuf.ly

Under Muammar Gaddafis kontroll och en potentiell finansieringkälla för hans regim.

23.3.2011

13.

Brega

| Head Office: Azzawia / coast road |
| --- |
| P.O. Box Azzawia 16649 |
| Phone: 2 – 625021-023 / 3611222 |
| Fax: 3610818 |
| Telex: 30460 / 30461 / 30462 |

Head Office: Azzawia / coast road

P.O. Box Azzawia 16649

Phone: 2 – 625021-023 / 3611222

Fax: 3610818

Telex: 30460 / 30461 / 30462

Under Muammar Gaddafis kontroll och en potentiell finansieringkälla för hans regim.

23.3.2011

14.

Sirte Oil Company

| Sirte Oil Company Building |
| --- |
| Marsa Al Brega Area |
| P.O. Box 385 |
| Tarabulus |
| Tripoli |
| Libyen |
| Tfn: +218 21-361-0376 +218 21-361-0390 |
| Fax: +218 21-361-0604 +218 21-360-5118 |
| e-post: info@soc.com.ly |
| Webbplats: www.soc.com.ly |

Sirte Oil Company Building

Marsa Al Brega Area

P.O. Box 385

Tarabulus

Tripoli

Libyen

Tfn: +218 21-361-0376 +218 21-361-0390

Fax: +218 21-361-0604 +218 21-360-5118

e-post: info@soc.com.ly

Webbplats: www.soc.com.ly

Under Muammar Gaddafis kontroll och en potentiell finansieringkälla för hans regim.

23.3.2011

15.

Waha Oil Company

| Waha Oil Company |
| --- |
| Office Location: Off Airport Road |
| Tripoli |
| Tarabulus |
| Libyen |
| Postadress: P.O. Box 395 |
| Tripoli |
| Libyen |
| Tfn: +218 21-3331116 |
| Fax: +218 21-3337169 |
| Telex: 21058 |

Waha Oil Company

Office Location: Off Airport Road

Tripoli

Tarabulus

Libyen

Postadress: P.O. Box 395

Tripoli

Libyen

Tfn: +218 21-3331116

Fax: +218 21-3337169

Telex: 21058

Under Muammar Gaddafis kontroll och en potentiell finansieringkälla för hans regim.

23.3.2011”

---

| 24.3.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 78/37 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 78/37

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 14 december 2010

om det statliga stöd C 39/96 (f.d. NN 127/92) som Frankrike har genomfört till förmån för Coopérative d’exportation du livre français (CELF)

[delgivet med nr K(2010) 8938]

(Endast den franska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

(2011/179/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 108.2 första stycket (1),

efter att i enlighet med nämnda artikel (2) ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig och med beaktande av dessa synpunkter, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

| (1) | Genom en dom av den 15 april 2008 (3) ogiltigförklarade Europeiska unionens tribunal (dåvarande förstainstansrätten) kommissionens beslut 2005/262/EG av den 20 april 2004 (4) om det stöd som Frankrike utbetalat till förmån för Coopérative d’exportation du livre français (nedan kallat CELF) (5). |
| --- | --- |

(1)

Genom en dom av den 15 april 2008 (3) ogiltigförklarade Europeiska unionens tribunal (dåvarande förstainstansrätten) kommissionens beslut 2005/262/EG av den 20 april 2004 (4) om det stöd som Frankrike utbetalat till förmån för Coopérative d’exportation du livre français (nedan kallat CELF) (5).

| (2) | Med anledning av domen måste kommissionen anta ett nytt beslut. |
| --- | --- |

(2)

Med anledning av domen måste kommissionen anta ett nytt beslut.

| (3) | Domen följde på ett förfarande vars huvudetapper beskrivs nedan. |
| --- | --- |

(3)

Domen följde på ett förfarande vars huvudetapper beskrivs nedan.

A.   Första etappen

| (4) | I en skrivelse av den 20 mars 1992 från företaget Société Internationale de diffusion et d’édition (nedan kallat SIDE) uppmärksammades kommissionen på stödåtgärder till marknadsföring, transport och försäljning som de franska myndigheterna beviljat CELF och som inte förhandsanmälts till kommissionen. |
| --- | --- |

(4)

I en skrivelse av den 20 mars 1992 från företaget Société Internationale de diffusion et d’édition (nedan kallat SIDE) uppmärksammades kommissionen på stödåtgärder till marknadsföring, transport och försäljning som de franska myndigheterna beviljat CELF och som inte förhandsanmälts till kommissionen.

| (5) | Genom en skrivelse av den 2 april 1992 påminde kommissionen de franska myndigheterna om att varje förslag om att inrätta eller ändra en stödordning ska förhandsanmälas till kommissionen och begärde information om karaktären hos de stödåtgärder som SIDE påtalat samt syftet med dem. |
| --- | --- |

(5)

Genom en skrivelse av den 2 april 1992 påminde kommissionen de franska myndigheterna om att varje förslag om att inrätta eller ändra en stödordning ska förhandsanmälas till kommissionen och begärde information om karaktären hos de stödåtgärder som SIDE påtalat samt syftet med dem.

| (6) | Genom en skrivelse av den 29 juni 1992 bekräftade de franska myndigheterna att CELF fick stöd. De preciserade att dessa åtgärder syftade till att sprida kännedom om den franska litteraturen och det franska språket i icke franskspråkiga länder och att CELF dessutom förvaltade tre projekt för punktstöd som också syftade till att göra det lättare för avlägsna läsare att få tillgång till franska böcker. |
| --- | --- |

(6)

Genom en skrivelse av den 29 juni 1992 bekräftade de franska myndigheterna att CELF fick stöd. De preciserade att dessa åtgärder syftade till att sprida kännedom om den franska litteraturen och det franska språket i icke franskspråkiga länder och att CELF dessutom förvaltade tre projekt för punktstöd som också syftade till att göra det lättare för avlägsna läsare att få tillgång till franska böcker.

| (7) | Den 7 augusti skickade kommissionen en skrivelse till SIDE med bekräftelse om att CELF fick stöd, klargjorde stödets syfte och uppgav att åtgärderna inte hade anmälts. Kommissionen uppgav emellertid också att det påtalade stödet inte verkade vara av ett slag som påverkade handeln mellan medlemsstaterna. Mot denna bakgrund uppmanades SIDE att inkomma med sina synpunkter. |
| --- | --- |

(7)

Den 7 augusti skickade kommissionen en skrivelse till SIDE med bekräftelse om att CELF fick stöd, klargjorde stödets syfte och uppgav att åtgärderna inte hade anmälts. Kommissionen uppgav emellertid också att det påtalade stödet inte verkade vara av ett slag som påverkade handeln mellan medlemsstaterna. Mot denna bakgrund uppmanades SIDE att inkomma med sina synpunkter.

| (8) | Genom en skrivelse av den 7 september 1992 underrättade SIDE kommissionen om att företaget avsåg att påtala åtgärdernas diskriminerande karaktär och de därav följande effekterna på handeln mellan medlemsstaterna, men utan att bestrida det kulturella syfte som kulturministeriet eftersträvar genom att sprida det franska språket och den franska litteraturen. |
| --- | --- |

(8)

Genom en skrivelse av den 7 september 1992 underrättade SIDE kommissionen om att företaget avsåg att påtala åtgärdernas diskriminerande karaktär och de därav följande effekterna på handeln mellan medlemsstaterna, men utan att bestrida det kulturella syfte som kulturministeriet eftersträvar genom att sprida det franska språket och den franska litteraturen.

| (9) | I ett beslut av den 18 maj 1993 (6) ansåg kommissionen att det undantag som anges i artikel 92.3 c i EG-fördraget var tillämpligt på åtgärderna, med tanke på de särskilda konkurrensförhållandena inom bokbranschen och på den aktuella stödordningens kulturella syfte. |
| --- | --- |

(9)

I ett beslut av den 18 maj 1993 (6) ansåg kommissionen att det undantag som anges i artikel 92.3 c i EG-fördraget var tillämpligt på åtgärderna, med tanke på de särskilda konkurrensförhållandena inom bokbranschen och på den aktuella stödordningens kulturella syfte.

| (10) | I en inlaga av den 2 augusti 1993 väckte SIDE talan om ogiltigförklaring av detta beslut. I en dom av den 18 september 1995 (7) gav förstainstansrätten SIDE delvis rätt och upphävde kommissionens beslut av den 18 maj 1993 i de delar som avser det stöd som beviljats CELF för små beställningar. |
| --- | --- |

(10)

I en inlaga av den 2 augusti 1993 väckte SIDE talan om ogiltigförklaring av detta beslut. I en dom av den 18 september 1995 (7) gav förstainstansrätten SIDE delvis rätt och upphävde kommissionens beslut av den 18 maj 1993 i de delar som avser det stöd som beviljats CELF för små beställningar.

| (11) | Förstainstansrätten fastställde att kommissionen kunde fatta ett förmånligt beslut avseende de tre stödprojekt som CELF förvaltade för statens räkning, nämligen:






  a) | Stöd för lufttransport eller luftpost. |
| --- | --- | --- |

(11)

Förstainstansrätten fastställde att kommissionen kunde fatta ett förmånligt beslut avseende de tre stödprojekt som CELF förvaltade för statens räkning, nämligen:

a)

Stöd för lufttransport eller luftpost.

| b) | Programmet ”Page à Page” (8) (stöd till spridning av böcker på franska i Central- och Östeuropa). |
| --- | --- |

b)

Programmet ”Page à Page” (8) (stöd till spridning av böcker på franska i Central- och Östeuropa).

| c) | Programmet ”Plus” (universitetslitteratur på franska till studenter i Afrika söder om Sahara). |
| --- | --- |

c)

Programmet ”Plus” (universitetslitteratur på franska till studenter i Afrika söder om Sahara).

| (12) | Förstainstansrätten ansåg att kommissionen hade fått tillräcklig information om de tre stödprojekten för att styrka att deras inverkan på konkurrensen och handeln mellan medlemsstaterna var försumbar. För övrigt anförde förstainstansrätten att ”Vad gäller frågan om det omtvistade stödets syfte var av kulturell natur är parterna överens om att det ändamål som den franska regeringen strävar efter att uppnå är en spridning av det franska språket och den franska litteraturen”. Förstainstansrätten fastställde att bedömningen av syftet med det omtvistade stödet inte innebar några särskilda svårigheter för kommissionen och att det inte var nödvändigt för den att erhålla andra upplysningar för att kunna bekräfta att syftet var av kulturell natur. |
| --- | --- |

(12)

Förstainstansrätten ansåg att kommissionen hade fått tillräcklig information om de tre stödprojekten för att styrka att deras inverkan på konkurrensen och handeln mellan medlemsstaterna var försumbar. För övrigt anförde förstainstansrätten att ”Vad gäller frågan om det omtvistade stödets syfte var av kulturell natur är parterna överens om att det ändamål som den franska regeringen strävar efter att uppnå är en spridning av det franska språket och den franska litteraturen”. Förstainstansrätten fastställde att bedömningen av syftet med det omtvistade stödet inte innebar några särskilda svårigheter för kommissionen och att det inte var nödvändigt för den att erhålla andra upplysningar för att kunna bekräfta att syftet var av kulturell natur.

| (13) | Däremot ansåg förstainstansrätten att kommissionen vad gäller det stöd som beviljats uteslutande till CELF för små beställningar borde ha företagit en ingående undersökning av konkurrensvillkoren inom den berörda sektorn innan den fattade beslut om huruvida detta stöd var förenligt med den inre marknaden. |
| --- | --- |

(13)

Däremot ansåg förstainstansrätten att kommissionen vad gäller det stöd som beviljats uteslutande till CELF för små beställningar borde ha företagit en ingående undersökning av konkurrensvillkoren inom den berörda sektorn innan den fattade beslut om huruvida detta stöd var förenligt med den inre marknaden.

| (14) | Förstainstansrätten konstaterade (i punkt 76 i domen) att kommissionen borde ha inlett det kontradiktoriska förfarandet i enlighet med artikel 93.2 i EG-fördraget (numera artikel 108.2 i EUF-fördraget) och att kommissionens beslut av den 18 maj 1993 därför borde upphävas ”i den mån som det rör det stöd som beviljats uteslutande till CELF för att kompensera den merkostnad som uppstår då man expedierar mindre beställningar på böcker på franska som gjorts av bokhandlare i utlandet”. |
| --- | --- |

(14)

Förstainstansrätten konstaterade (i punkt 76 i domen) att kommissionen borde ha inlett det kontradiktoriska förfarandet i enlighet med artikel 93.2 i EG-fördraget (numera artikel 108.2 i EUF-fördraget) och att kommissionens beslut av den 18 maj 1993 därför borde upphävas ”i den mån som det rör det stöd som beviljats uteslutande till CELF för att kompensera den merkostnad som uppstår då man expedierar mindre beställningar på böcker på franska som gjorts av bokhandlare i utlandet”.

B   Andra etappen

| (15) | I enlighet med förstainstansrättens dom av den 18 september 1995 beslutade kommissionen den 30 juli 1996 att inleda ett formellt granskningsförfarande. Berörda parter, som uppmanats att inkomma med sina synpunkter till kommissionen, inkom med sina kommentarer under december 1996 och januari 1997. |
| --- | --- |

(15)

I enlighet med förstainstansrättens dom av den 18 september 1995 beslutade kommissionen den 30 juli 1996 att inleda ett formellt granskningsförfarande. Berörda parter, som uppmanats att inkomma med sina synpunkter till kommissionen, inkom med sina kommentarer under december 1996 och januari 1997.

| (16) | Efter detta utredningsarbete antog kommissionen den 10 juni 1998 beslut 1999/133/EG (9). Kommissionen bekräftade med stöd i artikel 87.3 d i EG-fördraget att stöden hade ett kulturellt syfte och att det stöd som beviljades inom ramen för programmet för små beställningar inte var av det slag att det påverkade handelsvillkoren och konkurrensen inom gemenskapen i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset på marknaden för export av böcker på franska. |
| --- | --- |

(16)

Efter detta utredningsarbete antog kommissionen den 10 juni 1998 beslut 1999/133/EG (9). Kommissionen bekräftade med stöd i artikel 87.3 d i EG-fördraget att stöden hade ett kulturellt syfte och att det stöd som beviljades inom ramen för programmet för små beställningar inte var av det slag att det påverkade handelsvillkoren och konkurrensen inom gemenskapen i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset på marknaden för export av böcker på franska.

| (17) | I en dom av den 28 februari 2002 (10) ogiltigförklarade förstainstansrätten artikel 1 sista meningen i detta beslut. Förstainstansrätten ansåg att kommissionen borde ha gjort den undersökning som krävs för att få fram relevant information i syfte att skilja mellan marknaden för exportförmedling och marknaden för export av böcker på franska i allmänhet. |
| --- | --- |

(17)

I en dom av den 28 februari 2002 (10) ogiltigförklarade förstainstansrätten artikel 1 sista meningen i detta beslut. Förstainstansrätten ansåg att kommissionen borde ha gjort den undersökning som krävs för att få fram relevant information i syfte att skilja mellan marknaden för exportförmedling och marknaden för export av böcker på franska i allmänhet.

| (18) | Förstainstansrätten ansåg att kommissionen genom att inte göra denna kontroll gjort en uppenbart oriktig bedömning genom att välja marknaden för export av böcker på franska i allmänhet som referensmarknad, trots att det stod klart att det omtvistade stödet bara var riktat till exportombud. |
| --- | --- |

(18)

Förstainstansrätten ansåg att kommissionen genom att inte göra denna kontroll gjort en uppenbart oriktig bedömning genom att välja marknaden för export av böcker på franska i allmänhet som referensmarknad, trots att det stod klart att det omtvistade stödet bara var riktat till exportombud.

| (19) | Däremot avvisade domstolen i sin dom av den 22 juni 2002 (11), utan att pröva själva sakfrågan, Frankrikes överklagande av kommissionens beslut av den 10 juni 1998 och bekräftade att även om ett stöd är att anse som förenligt med den inre marknaden påverkar detta inte kravet på anmälan och att kravet på förhandsanmälan även förutsätter att stödet ännu inte börjat betalas ut. |
| --- | --- |

(19)

Däremot avvisade domstolen i sin dom av den 22 juni 2002 (11), utan att pröva själva sakfrågan, Frankrikes överklagande av kommissionens beslut av den 10 juni 1998 och bekräftade att även om ett stöd är att anse som förenligt med den inre marknaden påverkar detta inte kravet på anmälan och att kravet på förhandsanmälan även förutsätter att stödet ännu inte börjat betalas ut.

C.   Tredje etappen

| (20) | Efter det att beslutet av den 18 juni 1998 delvis ogiltigförklarats begärde kommissionen genom två skrivelser av den 14 juni 2002 att de franska myndigheterna respektive SIDE skulle kommentera motiven för att ogiltigförklara beslutet, särskilt om de förhållanden som avsåg den relevanta marknaden. |
| --- | --- |

(20)

Efter det att beslutet av den 18 juni 1998 delvis ogiltigförklarats begärde kommissionen genom två skrivelser av den 14 juni 2002 att de franska myndigheterna respektive SIDE skulle kommentera motiven för att ogiltigförklara beslutet, särskilt om de förhållanden som avsåg den relevanta marknaden.

| (21) | De franska myndigheterna uppmanades att särskilt kommentera hur CELF:s utbud skiljer sig från övriga marknadsaktörers utbud, däribland SIDE:s. SIDE uppmanades att särskilt kommentera begreppet små beställningar och redogöra för hur dess utbud eventuellt skulle skilja sig från CELF:s och övriga marknadsaktörers utbud. |
| --- | --- |

(21)

De franska myndigheterna uppmanades att särskilt kommentera hur CELF:s utbud skiljer sig från övriga marknadsaktörers utbud, däribland SIDE:s. SIDE uppmanades att särskilt kommentera begreppet små beställningar och redogöra för hur dess utbud eventuellt skulle skilja sig från CELF:s och övriga marknadsaktörers utbud.

| (22) | SIDE skickade sitt svar till kommissionen i en skrivelse av den 12 augusti 2002. De franska myndigheterna skickade sitt svar i en skrivelse av den 17 september 2002. |
| --- | --- |

(22)

SIDE skickade sitt svar till kommissionen i en skrivelse av den 12 augusti 2002. De franska myndigheterna skickade sitt svar i en skrivelse av den 17 september 2002.

| (23) | Efter att genom en skrivelse av den 19 september 2002 ha uppmanat SIDE att uppge huruvida dess svar innehöll konfidentiella uppgifter och fått ett nekande svar den 30 september 2002, skickade kommissionen genom en skrivelse av den 17 oktober 2002 SIDE:s svar med bilagor till de franska myndigheterna för kommentarer. Samtidigt ställde kommissionen en rad nya kompletterande frågor till de franska myndigheterna. |
| --- | --- |

(23)

Efter att genom en skrivelse av den 19 september 2002 ha uppmanat SIDE att uppge huruvida dess svar innehöll konfidentiella uppgifter och fått ett nekande svar den 30 september 2002, skickade kommissionen genom en skrivelse av den 17 oktober 2002 SIDE:s svar med bilagor till de franska myndigheterna för kommentarer. Samtidigt ställde kommissionen en rad nya kompletterande frågor till de franska myndigheterna.

| (24) | Genom en skrivelse av den 30 oktober 2002 ställde kommissionen även en rad kompletterande frågor till SIDE, som företaget svarade på genom skrivelser av den 31 oktober 2002 och den 9 december 2002. Efter kommissionens begäran av den 16 december 2002 underrättade SIDE, i en skrivelse av den 23 december 2002, kommissionen om att dess svar inte innehöll några konfidentiella uppgifter och att de kunde skickas till de franska myndigheterna för kommentarer. |
| --- | --- |

(24)

Genom en skrivelse av den 30 oktober 2002 ställde kommissionen även en rad kompletterande frågor till SIDE, som företaget svarade på genom skrivelser av den 31 oktober 2002 och den 9 december 2002. Efter kommissionens begäran av den 16 december 2002 underrättade SIDE, i en skrivelse av den 23 december 2002, kommissionen om att dess svar inte innehöll några konfidentiella uppgifter och att de kunde skickas till de franska myndigheterna för kommentarer.

| (25) | Eftersom de franska myndigheterna inte hade svarat inom uppsatt tid tvingades kommissionen att skicka dem en påminnelse genom en skrivelse av den 27 november 2002. Genom en skrivelse av den 19 december 2002 riktade de franska myndigheterna en begäran om en ytterligare förlängning av tidsfristen till kommissionen. |
| --- | --- |

(25)

Eftersom de franska myndigheterna inte hade svarat inom uppsatt tid tvingades kommissionen att skicka dem en påminnelse genom en skrivelse av den 27 november 2002. Genom en skrivelse av den 19 december 2002 riktade de franska myndigheterna en begäran om en ytterligare förlängning av tidsfristen till kommissionen.

| (26) | Den 9 januari 2003 skickade kommissionen SIDE:s svar av den 23 december 2002 till de franska myndigheterna för att inhämta deras synpunkter. Genom en skrivelse av den 17 januari 2003 besvarade de franska myndigheterna kommissionens frågor av den 17 oktober 2002. |
| --- | --- |

(26)

Den 9 januari 2003 skickade kommissionen SIDE:s svar av den 23 december 2002 till de franska myndigheterna för att inhämta deras synpunkter. Genom en skrivelse av den 17 januari 2003 besvarade de franska myndigheterna kommissionens frågor av den 17 oktober 2002.

| (27) | Genom en skrivelse av den 4 februari 2003 begärde de franska myndigheterna en ytterligare förlängning av tidsfristen avseende kommissionens begäran om synpunkter på SIDE:s andra svar av den 23 december 2002. Kommissionen godkände delvis denna begäran genom en skrivelse av 11 februari 2003. De franska myndigheterna skickade sitt svar till kommissionen genom en skrivelse av den 11 mars 2003. |
| --- | --- |

(27)

Genom en skrivelse av den 4 februari 2003 begärde de franska myndigheterna en ytterligare förlängning av tidsfristen avseende kommissionens begäran om synpunkter på SIDE:s andra svar av den 23 december 2002. Kommissionen godkände delvis denna begäran genom en skrivelse av 11 februari 2003. De franska myndigheterna skickade sitt svar till kommissionen genom en skrivelse av den 11 mars 2003.

| (28) | På egen begäran tog kommissionen emot SIDE, som vid ett sammanträde den 4 mars 2003 kunde redogöra för sin syn på ärendet sedan dess början. |
| --- | --- |

(28)

På egen begäran tog kommissionen emot SIDE, som vid ett sammanträde den 4 mars 2003 kunde redogöra för sin syn på ärendet sedan dess början.

| (29) | Därefter antog Europeiska kommissionen beslut 2005/262/EG och ansåg att det omtvistade stödet med stöd i f.d. artikel 87.3 d i EG-fördraget var förenligt med den inre marknaden, bland annat efter det att det fastställts att stöden inte kunde förmodas överkompensera de kostnader som genererats av expedieringen av små beställningar. |
| --- | --- |

(29)

Därefter antog Europeiska kommissionen beslut 2005/262/EG och ansåg att det omtvistade stödet med stöd i f.d. artikel 87.3 d i EG-fördraget var förenligt med den inre marknaden, bland annat efter det att det fastställts att stöden inte kunde förmodas överkompensera de kostnader som genererats av expedieringen av små beställningar.

D.   Fjärde etappen

| (30) | I dom av den 15 april 2008 ogiltigförklarade förstainstansrätten kommissionens beslut av den 20 april 2004. |
| --- | --- |

(30)

I dom av den 15 april 2008 ogiltigförklarade förstainstansrätten kommissionens beslut av den 20 april 2004.

| (31) | Förstainstansrätten ansåg att kommissionen i fråga om den del av stödet som betalades ut till CELF före den 1 november 1993, dvs. innan EU-fördraget trädde i kraft, gjorde sig skyldig till felaktig rättstillämpning genom att bedöma det omtvistade stödets förenlighet med den inre marknaden enligt artikel 87.3 d i stället för att tillämpa de materiella regler som gällde före den 1 november 1993. Förstainstansrätten tog i synnerhet fasta på att EU-fördraget inte innehåller några övergångsbestämmelser om tillämningen av artikel 87.3 d och att rättssäkerhetsprincipen utom i vissa undantagsfall i princip gör det omöjligt att tillämpa EU-lagstiftning retroaktivt i ärenden, innan den offentliggjorts. |
| --- | --- |

(31)

Förstainstansrätten ansåg att kommissionen i fråga om den del av stödet som betalades ut till CELF före den 1 november 1993, dvs. innan EU-fördraget trädde i kraft, gjorde sig skyldig till felaktig rättstillämpning genom att bedöma det omtvistade stödets förenlighet med den inre marknaden enligt artikel 87.3 d i stället för att tillämpa de materiella regler som gällde före den 1 november 1993. Förstainstansrätten tog i synnerhet fasta på att EU-fördraget inte innehåller några övergångsbestämmelser om tillämningen av artikel 87.3 d och att rättssäkerhetsprincipen utom i vissa undantagsfall i princip gör det omöjligt att tillämpa EU-lagstiftning retroaktivt i ärenden, innan den offentliggjorts.

| (32) | Förstainstansrätten ansåg vidare att kommissionen gjort en uppenbart oriktig bedömning av det omtvistade stödets förenlighet med den inre marknaden därför att kommissionen övervärderat CELF:s verkliga kostnader för expediering av små beställningar. I beslutet av den 20 april 2004 beaktade kommissionen inte de verkliga kostnaderna för expediering av små beställningar utan gjorde i stället en uppskattning av dessa kostnader med utgångspunkt i CELF:s sammanlagda kostnader (genom att fördela en del av de sammanlagda kostnaderna på expediering av små beställningar med hjälp av en förutbestämd fördelningsnyckel som var olika för varje kostnadsslag). Vissa kostnadsslag multiplicerades med korrigeringskoefficienter på grund av de extra svårigheter som expediering av små beställningar medförde jämfört med vad som var fallet i CELF:s övriga verksamhet. Förstainstansrätten ansåg dock att dessa problem kunde lösas genom elektronisk överföring, något som skedde i två tredjedelar av de små beställningarna. Därför ansåg förstainstansrätten att kommissionen begått ett fel i bedömningen genom att tillämpa korrigeringskoefficienter på vissa kostnader (och även på elektroniskt översända beställningar) och fastslog att beräkningen av kostnaderna för expediering av små beställningar utan korrigeringskoefficienter hade varit mycket lägre och att ett överskott därmed uppstått i verksamheten med små beställningar (600 000 franska franc, dvs. cirka 91 469 euro). Förstainstansrätten ansåg att kommissionen inte kunnat visa att den inte överskattat kostnaderna. |
| --- | --- |

(32)

Förstainstansrätten ansåg vidare att kommissionen gjort en uppenbart oriktig bedömning av det omtvistade stödets förenlighet med den inre marknaden därför att kommissionen övervärderat CELF:s verkliga kostnader för expediering av små beställningar. I beslutet av den 20 april 2004 beaktade kommissionen inte de verkliga kostnaderna för expediering av små beställningar utan gjorde i stället en uppskattning av dessa kostnader med utgångspunkt i CELF:s sammanlagda kostnader (genom att fördela en del av de sammanlagda kostnaderna på expediering av små beställningar med hjälp av en förutbestämd fördelningsnyckel som var olika för varje kostnadsslag). Vissa kostnadsslag multiplicerades med korrigeringskoefficienter på grund av de extra svårigheter som expediering av små beställningar medförde jämfört med vad som var fallet i CELF:s övriga verksamhet. Förstainstansrätten ansåg dock att dessa problem kunde lösas genom elektronisk överföring, något som skedde i två tredjedelar av de små beställningarna. Därför ansåg förstainstansrätten att kommissionen begått ett fel i bedömningen genom att tillämpa korrigeringskoefficienter på vissa kostnader (och även på elektroniskt översända beställningar) och fastslog att beräkningen av kostnaderna för expediering av små beställningar utan korrigeringskoefficienter hade varit mycket lägre och att ett överskott därmed uppstått i verksamheten med små beställningar (600 000 franska franc, dvs. cirka 91 469 euro). Förstainstansrätten ansåg att kommissionen inte kunnat visa att den inte överskattat kostnaderna.

E.   Femte etappen

| (33) | Genom förstainstansrättens dom av den 15 april 2008 återupptogs alltså det granskningsförfarande som kommissionen inledde genom beslutet av den 30 juli 1996, varför kommissionen måste anta ett nytt beslut. |
| --- | --- |

(33)

Genom förstainstansrättens dom av den 15 april 2008 återupptogs alltså det granskningsförfarande som kommissionen inledde genom beslutet av den 30 juli 1996, varför kommissionen måste anta ett nytt beslut.

| (34) | Med hänsyn till motiveringen i förstainstansrättens dom av den 15 april 2008 och med tanke på att beslutet att inleda ett granskningsförfarande togs redan den 30 juli 1996 ville kommissionen uppmana Frankrike och berörda parter att ånyo lämna sina synpunkter. |
| --- | --- |

(34)

Med hänsyn till motiveringen i förstainstansrättens dom av den 15 april 2008 och med tanke på att beslutet att inleda ett granskningsförfarande togs redan den 30 juli 1996 ville kommissionen uppmana Frankrike och berörda parter att ånyo lämna sina synpunkter.

| (35) | Kommissionen antog därför den 8 april 2009 (12) beslut K(2009) 2481 om ett utvidgat granskningsförfarande. Beslutet om ett utvidgat granskningsförfarande, med en ny frist för att inkomma med synpunkter, kompletterade beslutet av den 30 juli 1996 om att inleda ett granskningsförfarande. I beslutet sägs att de två besluten bör betraktas som delar av en helhet och att de ingår i ett och samma formella granskningsförfarande samt att beslutet om utvidgat granskningsförfarande ska ha företräde, om beskrivningen av faktiska eller rättsliga omständigheter eller kommissionens inledande bedömning i det utvidgade granskningsförfarandet skulle avvika från beslutet av den 30 juli 1996 om att inleda ett granskningsförfarande. |
| --- | --- |

(35)

Kommissionen antog därför den 8 april 2009 (12) beslut K(2009) 2481 om ett utvidgat granskningsförfarande. Beslutet om ett utvidgat granskningsförfarande, med en ny frist för att inkomma med synpunkter, kompletterade beslutet av den 30 juli 1996 om att inleda ett granskningsförfarande. I beslutet sägs att de två besluten bör betraktas som delar av en helhet och att de ingår i ett och samma formella granskningsförfarande samt att beslutet om utvidgat granskningsförfarande ska ha företräde, om beskrivningen av faktiska eller rättsliga omständigheter eller kommissionens inledande bedömning i det utvidgade granskningsförfarandet skulle avvika från beslutet av den 30 juli 1996 om att inleda ett granskningsförfarande.

| (36) | Kommissionen uppmanade berörda parter att lämna synpunkter på stödet i fråga. |
| --- | --- |

(36)

Kommissionen uppmanade berörda parter att lämna synpunkter på stödet i fråga.

| (37) | Kommissionen mottog synpunkter från Frankrike den 9 juni 2009 och från SIDE den 23 juli 2009. SIDE:s synpunkter överlämnades till Frankrike den 24 augusti 2009 för svaromål och kommentarer inkom den 24 september 2009. |
| --- | --- |

(37)

Kommissionen mottog synpunkter från Frankrike den 9 juni 2009 och från SIDE den 23 juli 2009. SIDE:s synpunkter överlämnades till Frankrike den 24 augusti 2009 för svaromål och kommentarer inkom den 24 september 2009.

| (38) | Frankrike lämnade dock inte de närmare upplysningar som kommissionen begärde i sitt beslut om ett utvidgat granskningsförfarande utan översände bara avseende stödets proportionalitet samma upplysningar som lämnats den 17 september 2002, den 17 januari 2003 och den 11 mars 2003 och som kommissionen inte kunde använda i befintligt skick med anledning av förstainstansrättens dom av den 15 april 2008. |
| --- | --- |

(38)

Frankrike lämnade dock inte de närmare upplysningar som kommissionen begärde i sitt beslut om ett utvidgat granskningsförfarande utan översände bara avseende stödets proportionalitet samma upplysningar som lämnats den 17 september 2002, den 17 januari 2003 och den 11 mars 2003 och som kommissionen inte kunde använda i befintligt skick med anledning av förstainstansrättens dom av den 15 april 2008.

| (39) | I en skrivelse av den 8 oktober 2009 påminde därför kommissionen Frankrike om sin begäran om ytterligare upplysningar på dessa punkter och uppgav att om dessa upplysningar inte kunde lämnas inom tio dagar måste kommissionen fatta ett slutligt beslut med utgångspunkt i tillgänglig information, i enlighet med artikel 13.1 i tillämpningsföreskrifterna, i förekommande fall efter att ha utfärdat ett föreläggande om att lämna upplysningar i enlighet med artikel 10.3 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget (13). |
| --- | --- |

(39)

I en skrivelse av den 8 oktober 2009 påminde därför kommissionen Frankrike om sin begäran om ytterligare upplysningar på dessa punkter och uppgav att om dessa upplysningar inte kunde lämnas inom tio dagar måste kommissionen fatta ett slutligt beslut med utgångspunkt i tillgänglig information, i enlighet med artikel 13.1 i tillämpningsföreskrifterna, i förekommande fall efter att ha utfärdat ett föreläggande om att lämna upplysningar i enlighet med artikel 10.3 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget (13).

| (40) | I en skrivelse av den 21 oktober 2009 informerade Frankrike kommissionen om att CELF upphört med sin verksamhet och försatts i likvidation genom beslut av den 9 september 2009 i Tribunal de Commerce i Paris. När det gäller de upplysningar som kommissionen efterfrågade i sin skrivelse av den 8 oktober 2009 uppgav Frankrike att de inte hade ytterligare information och hänvisade till sina synpunkter av den 9 juni 2009. |
| --- | --- |

(40)

I en skrivelse av den 21 oktober 2009 informerade Frankrike kommissionen om att CELF upphört med sin verksamhet och försatts i likvidation genom beslut av den 9 september 2009 i Tribunal de Commerce i Paris. När det gäller de upplysningar som kommissionen efterfrågade i sin skrivelse av den 8 oktober 2009 uppgav Frankrike att de inte hade ytterligare information och hänvisade till sina synpunkter av den 9 juni 2009.

| (41) | I beslut av den 20 november 2009 (beslut K(2009) 9256) förelade kommissionen därför Frankrike att lämna de begärda upplysningarna eftersom de inte inkommit trots upprepade påminnelser. |
| --- | --- |

(41)

I beslut av den 20 november 2009 (beslut K(2009) 9256) förelade kommissionen därför Frankrike att lämna de begärda upplysningarna eftersom de inte inkommit trots upprepade påminnelser.

| (42) | I en skrivelse av den 2 december 2009 uppgav Frankrike att det inte fanns ytterligare upplysningar att lämna till kommissionen och hänvisade till sina synpunkter av den 9 juni 2009. |
| --- | --- |

(42)

I en skrivelse av den 2 december 2009 uppgav Frankrike att det inte fanns ytterligare upplysningar att lämna till kommissionen och hänvisade till sina synpunkter av den 9 juni 2009.

| (43) | Den 2 december 2009 översände Frankrike även en skrivelse om stödprogrammet ”Programme de Livres Universitaires et Scientifiques” med kortnamnet ”Plus”. Detta stödprogram prövas inte i det här beslutet. |
| --- | --- |

(43)

Den 2 december 2009 översände Frankrike även en skrivelse om stödprogrammet ”Programme de Livres Universitaires et Scientifiques” med kortnamnet ”Plus”. Detta stödprogram prövas inte i det här beslutet.

| (44) | I en skrivelse av den 22 december 2009 begärde kommissionen upplysningar från Frankrike om CELF:s situation och dess likvidering. De franska myndigheterna svarade den 27 januari 2010. Ytterligare upplysningar lämnades även den 9 mars 2010 och den 26 november 2010. |
| --- | --- |

(44)

I en skrivelse av den 22 december 2009 begärde kommissionen upplysningar från Frankrike om CELF:s situation och dess likvidering. De franska myndigheterna svarade den 27 januari 2010. Ytterligare upplysningar lämnades även den 9 mars 2010 och den 26 november 2010.

F.   Förfarande i nationell domstol och förhandsavgöranden

| (45) | Noteras bör att förfaranden pågår vid nationell domstol i Frankrike vilket lett till anhängiggörande vid domstolen av frågor om grunden i artikel 267 i EUF-fördraget (f.d. artikel 234 i EG-fördraget). Huvudetapperna i dessa nationella förfaranden förklaras i korthet nedan. |
| --- | --- |

(45)

Noteras bör att förfaranden pågår vid nationell domstol i Frankrike vilket lett till anhängiggörande vid domstolen av frågor om grunden i artikel 267 i EUF-fördraget (f.d. artikel 234 i EG-fördraget). Huvudetapperna i dessa nationella förfaranden förklaras i korthet nedan.

| (46) | SIDE väckte talan vid nationell domstol om den direkta effekten av f.d. artikel 88.3 i EG-fördraget. I en dom av den 5 oktober 2004 bekräftade Paris förvaltningsdomstol i andra instans (Cour administrative d’appel de Paris) den dom som tidigare meddelats av Tribunal administratif de Paris den 26 april 2001. Samtidigt uppmanades Frankrike att återkräva det stöd som betalats ut till CELF. |
| --- | --- |

(46)

SIDE väckte talan vid nationell domstol om den direkta effekten av f.d. artikel 88.3 i EG-fördraget. I en dom av den 5 oktober 2004 bekräftade Paris förvaltningsdomstol i andra instans (Cour administrative d’appel de Paris) den dom som tidigare meddelats av Tribunal administratif de Paris den 26 april 2001. Samtidigt uppmanades Frankrike att återkräva det stöd som betalats ut till CELF.

| (47) | Saken överklagades till högsta instans, Conseil d’État, som i sin tur i dom av den 29 mars 2006 bekräftade vissa delar i andrainstansdomen, bland annat bedömningen att stöden i fråga inte endast kompenserade för skyldigheten att tillhandahålla allmännyttiga tjänster (14), att de inte av nationell domstol kunde anses utgöra befintliga stöd och att CELF inte kunde åberopa berättigade förväntningar. |
| --- | --- |

(47)

Saken överklagades till högsta instans, Conseil d’État, som i sin tur i dom av den 29 mars 2006 bekräftade vissa delar i andrainstansdomen, bland annat bedömningen att stöden i fråga inte endast kompenserade för skyldigheten att tillhandahålla allmännyttiga tjänster (14), att de inte av nationell domstol kunde anses utgöra befintliga stöd och att CELF inte kunde åberopa berättigade förväntningar.

| (48) | I sin dom av den 29 mars 2006 sköt Conseil d’État upp sitt avgörande om överklagandet till dess att svar inkommit från EG-domstolen om de förhandsavgöranden som begärts i fråga om vilka skyldigheter de nationella domstolarna har när det gäller oanmält statligt stöd som i efterhand förklarats förenligt med den inre marknaden genom beslut från kommissionen. |
| --- | --- |

(48)

I sin dom av den 29 mars 2006 sköt Conseil d’État upp sitt avgörande om överklagandet till dess att svar inkommit från EG-domstolen om de förhandsavgöranden som begärts i fråga om vilka skyldigheter de nationella domstolarna har när det gäller oanmält statligt stöd som i efterhand förklarats förenligt med den inre marknaden genom beslut från kommissionen.

| (49) | I domen av den 12 februari 2008 (15) slog EG-domstolen fast följande:
  ”Artikel 88.3 sista meningen EG skall tolkas så, att den nationella domstolen inte är skyldig att förordna om återkrav av ett stöd som genomförts med åsidosättande av denna bestämmelse, när Europeiska gemenskapernas kommission har fattat ett slutgiltigt beslut där den slagit fast att nämnda stöd är förenligt med den inre marknaden i den mening som avses i artikel 87 EG. Den nationella domstolen skall med tillämpning av gemenskapsrätten ålägga stödmottagaren att betala ränta för den period som stödet varit rättsstridigt. Den nationella domstolen kan inom ramen för sin nationella rätt dessutom i förekommande fall förordna om återkrav av det rättsstridiga stödet, utan att detta inverkar på medlemsstatens rätt att vid en senare tidpunkt ånyo verkställa stödet. Nämnda domstol kan också nödgas bifalla en talan om ersättning för skada som orsakats av att stödet är rättsstridigt.
  Den skyldighet som följer av artikel 88.3 sista meningen EG, att åtgärda verkningarna av att ett stöd är rättsstridigt, sträcker sig, när det gäller beräkningen av de belopp som stödmottagaren skall erlägga, och förutsatt att det inte föreligger några exceptionella omständigheter, till att – i en sådan förfarandesituation som den som är i fråga i målet vid den nationella domstolen – även omfatta den period som förflutit mellan ett beslut av Europeiska gemenskapernas kommission, i vilket den slår fast att detta stöd är förenligt med den inre marknaden, och gemenskapsdomstolens ogiltigförklaring av detta beslut”. |
| --- | --- |

(49)

I domen av den 12 februari 2008 (15) slog EG-domstolen fast följande:

”Artikel 88.3 sista meningen EG skall tolkas så, att den nationella domstolen inte är skyldig att förordna om återkrav av ett stöd som genomförts med åsidosättande av denna bestämmelse, när Europeiska gemenskapernas kommission har fattat ett slutgiltigt beslut där den slagit fast att nämnda stöd är förenligt med den inre marknaden i den mening som avses i artikel 87 EG. Den nationella domstolen skall med tillämpning av gemenskapsrätten ålägga stödmottagaren att betala ränta för den period som stödet varit rättsstridigt. Den nationella domstolen kan inom ramen för sin nationella rätt dessutom i förekommande fall förordna om återkrav av det rättsstridiga stödet, utan att detta inverkar på medlemsstatens rätt att vid en senare tidpunkt ånyo verkställa stödet. Nämnda domstol kan också nödgas bifalla en talan om ersättning för skada som orsakats av att stödet är rättsstridigt.

Den skyldighet som följer av artikel 88.3 sista meningen EG, att åtgärda verkningarna av att ett stöd är rättsstridigt, sträcker sig, när det gäller beräkningen av de belopp som stödmottagaren skall erlägga, och förutsatt att det inte föreligger några exceptionella omständigheter, till att – i en sådan förfarandesituation som den som är i fråga i målet vid den nationella domstolen – även omfatta den period som förflutit mellan ett beslut av Europeiska gemenskapernas kommission, i vilket den slår fast att detta stöd är förenligt med den inre marknaden, och gemenskapsdomstolens ogiltigförklaring av detta beslut”.

| (50) | Mot bakgrund av EG-domstolens dom av den 12 februari 2008 och förstainstansrättens dom av den 15 april 2008 ogiltigförklarade Conseil d’État i dom av den 19 december 2008 artiklarna 2, 3 och 4 i den tidigare citerade domen av den 5 oktober 2004 från andrainstansrätten och meddelade följande: |
| --- | --- |

(50)

Mot bakgrund av EG-domstolens dom av den 12 februari 2008 och förstainstansrättens dom av den 15 april 2008 ogiltigförklarade Conseil d’État i dom av den 19 december 2008 artiklarna 2, 3 och 4 i den tidigare citerade domen av den 5 oktober 2004 från andrainstansrätten och meddelade följande:

| (51) | Kultur- och kommunikationsministern uppmanas att återkräva räntan på det statliga stöd som erlagts till CELF sedan 1980 och fram till den dag denna dom meddelas. Räntan ska beräknas enligt kommissionens förordning (EG) nr 794/2004 (16). Samtidigt uppmanas ministern att i ett senare skede återkräva den ränta som upplupit från den dag denna dom meddelades och fram till dess att stödet antingen förklarats slutgiltigt förenligt med den inre marknaden eller återkrävts. |
| --- | --- |

(51)

Kultur- och kommunikationsministern uppmanas att återkräva räntan på det statliga stöd som erlagts till CELF sedan 1980 och fram till den dag denna dom meddelas. Räntan ska beräknas enligt kommissionens förordning (EG) nr 794/2004 (16). Samtidigt uppmanas ministern att i ett senare skede återkräva den ränta som upplupit från den dag denna dom meddelades och fram till dess att stödet antingen förklarats slutgiltigt förenligt med den inre marknaden eller återkrävts.

| (52) | Conseil d’État sköt samtidigt upp den fortsatta prövningen till dess att EG-domstolen uttalat sig om följande förhandsavgöranden:






  ”1. | Kan den nationella domstolen vilandeförklara målet med avseende på frågan om skyldigheten att återbetala ett statligt stöd till dess att ... kommission[en] har uttalat sig genom ett slutgiltigt beslut om stödets förenlighet med bestämmelserna om den inre marknaden, när ett första beslut som fattats av kommissionen, vari detta stöd förklaras vara förenligt, har ogiltigförklarats av gemenskapsdomstolen? |
| --- | --- | --- |

(52)

Conseil d’État sköt samtidigt upp den fortsatta prövningen till dess att EG-domstolen uttalat sig om följande förhandsavgöranden:

”1.

Kan den nationella domstolen vilandeförklara målet med avseende på frågan om skyldigheten att återbetala ett statligt stöd till dess att ... kommission[en] har uttalat sig genom ett slutgiltigt beslut om stödets förenlighet med bestämmelserna om den inre marknaden, när ett första beslut som fattats av kommissionen, vari detta stöd förklaras vara förenligt, har ogiltigförklarats av gemenskapsdomstolen?

| 2. | Kan en sådan situation, när kommissionen vid tre tillfällen hade förklarat att det ifrågavarande stödet var förenligt med den inre marknaden, innan dessa beslut ogiltigförklarades av [förstainstansrätten], utgöra en exceptionell omständighet som kan medföra att den nationella domstolen begränsar skyldigheten att återkräva stödet?” |
| --- | --- |

2.

Kan en sådan situation, när kommissionen vid tre tillfällen hade förklarat att det ifrågavarande stödet var förenligt med den inre marknaden, innan dessa beslut ogiltigförklarades av [förstainstansrätten], utgöra en exceptionell omständighet som kan medföra att den nationella domstolen begränsar skyldigheten att återkräva stödet?”

| (53) | Den 11 mars 2010 (17) avgjorde domstolen dessa förhandsavgöranden och meddelade följande:






  ”1. | En nationell domstol vid vilken en talan om återbetalning av rättsstridigt statligt stöd har väckts enligt artikel 88.3 EG kan inte vilandeförklara målet till dess att Europeiska gemenskapernas kommission har uttalat sig om stödets förenlighet med den inre marknaden, efter det att ett tidigare fattat positivt beslut ogiltigförklarats. |
| --- | --- | --- |

(53)

Den 11 mars 2010 (17) avgjorde domstolen dessa förhandsavgöranden och meddelade följande:

”1.

En nationell domstol vid vilken en talan om återbetalning av rättsstridigt statligt stöd har väckts enligt artikel 88.3 EG kan inte vilandeförklara målet till dess att Europeiska gemenskapernas kommission har uttalat sig om stödets förenlighet med den inre marknaden, efter det att ett tidigare fattat positivt beslut ogiltigförklarats.

| 2. | Den omständigheten att Europeiska gemenskapernas kommission fattat tre på varandra följande beslut, vari den förklarat ett stöd förenligt med den inre marknaden – beslut som därefter ogiltigförklarats av gemenskapsdomstolen – kan inte i sig utgöra en exceptionell omständighet som kan medföra en begränsning av skyldigheten att återbetala stödet, när stödet har verkställts i strid med artikel 88.3 EG.” |
| --- | --- |

2.

Den omständigheten att Europeiska gemenskapernas kommission fattat tre på varandra följande beslut, vari den förklarat ett stöd förenligt med den inre marknaden – beslut som därefter ogiltigförklarats av gemenskapsdomstolen – kan inte i sig utgöra en exceptionell omständighet som kan medföra en begränsning av skyldigheten att återbetala stödet, när stödet har verkställts i strid med artikel 88.3 EG.”

2.   DETALJERAD BESKRIVNING AV STÖDET

| (54) | Frankrike uppgav till kommissionen att kulturministeriet 1980, i enlighet med den franska regeringens allmänna politiska riktlinjer för främjande av böcker och litteratur på franska, beslutade att bevilja stöd till exportombud som tar emot alla slags beställningar oavsett deras belopp och lönsamhet. Dessa åtgärder hade genomförts för att avhjälpa bristerna på marknaden och främja en fortsatt verksamhet avseende små olönsamma beställningar på marknaden för exportförmedling. |
| --- | --- |

(54)

Frankrike uppgav till kommissionen att kulturministeriet 1980, i enlighet med den franska regeringens allmänna politiska riktlinjer för främjande av böcker och litteratur på franska, beslutade att bevilja stöd till exportombud som tar emot alla slags beställningar oavsett deras belopp och lönsamhet. Dessa åtgärder hade genomförts för att avhjälpa bristerna på marknaden och främja en fortsatt verksamhet avseende små olönsamma beställningar på marknaden för exportförmedling.

| (55) | De franska myndigheterna förklarade att små bokhandlare i områden som i huvudsak inte är franskspråkiga, som ibland är svåra att nå och/eller avlägset belägna, hade stora problem att få dessa böcker levererade eftersom deras beställningar inte kunde tillgodoses av de traditionella distributionskanalerna när antalet beställda verk var otillräckligt eller när enhetspriset på de beställda böckerna inte var tillräckligt högt för att leveranserna skulle bli lönsamma. |
| --- | --- |

(55)

De franska myndigheterna förklarade att små bokhandlare i områden som i huvudsak inte är franskspråkiga, som ibland är svåra att nå och/eller avlägset belägna, hade stora problem att få dessa böcker levererade eftersom deras beställningar inte kunde tillgodoses av de traditionella distributionskanalerna när antalet beställda verk var otillräckligt eller när enhetspriset på de beställda böckerna inte var tillräckligt högt för att leveranserna skulle bli lönsamma.

| (56) | Frankrike ansåg därför att de aktuella stöden syftade till att göra det möjligt för exportombuden att expediera alla beställningar från bokhandlare i områden i utlandet som i huvudsak inte är franskspråkiga oavsett beställningarnas belopp, lönsamhet och destination. Målet var att inom ramen för den franska politiken för främjande av kulturell mångfald säkerställa en optimal distribution av böcker på franska och därmed att främja spridningen av franskspråkig litteratur i hela världen. |
| --- | --- |

(56)

Frankrike ansåg därför att de aktuella stöden syftade till att göra det möjligt för exportombuden att expediera alla beställningar från bokhandlare i områden i utlandet som i huvudsak inte är franskspråkiga oavsett beställningarnas belopp, lönsamhet och destination. Målet var att inom ramen för den franska politiken för främjande av kulturell mångfald säkerställa en optimal distribution av böcker på franska och därmed att främja spridningen av franskspråkig litteratur i hela världen.

| (57) | Den stödordning som de franska myndigheterna valt, det så kallade programmet för små beställningar (Programme petites commandes), bestod i att ge driftsstöd i syfte att kompensera den merkostnad som uppstår då man expedierar mindre beställningar, som av Frankrike fastställts till ett belopp på högst 500 franska franc (cirka 76 euro). |
| --- | --- |

(57)

Den stödordning som de franska myndigheterna valt, det så kallade programmet för små beställningar (Programme petites commandes), bestod i att ge driftsstöd i syfte att kompensera den merkostnad som uppstår då man expedierar mindre beställningar, som av Frankrike fastställts till ett belopp på högst 500 franska franc (cirka 76 euro).

| (58) | Frankrike uppgav att programmet för små beställningar innebar att företag som får stöd ska tillställa kulturministeriets direktorat för litteratur och läsning alla upplysningar om sin allmänna verksamhet (total omsättning, räkenskaper, preliminära budgetar, kopior av de beslut som godkänner dessa uppgifter, i förekommande fall en rapport från företagets revisor, samt en sammanställning av sina löner) liksom alla handlingar som avser den understödda verksamheten, bland annat en redovisning av hur stödet använts, och som styrker att de tjänster som låg till grund för det stöd som tilldelades under föregående år verkligen tillhandahölls. |
| --- | --- |

(58)

Frankrike uppgav att programmet för små beställningar innebar att företag som får stöd ska tillställa kulturministeriets direktorat för litteratur och läsning alla upplysningar om sin allmänna verksamhet (total omsättning, räkenskaper, preliminära budgetar, kopior av de beslut som godkänner dessa uppgifter, i förekommande fall en rapport från företagets revisor, samt en sammanställning av sina löner) liksom alla handlingar som avser den understödda verksamheten, bland annat en redovisning av hur stödet använts, och som styrker att de tjänster som låg till grund för det stöd som tilldelades under föregående år verkligen tillhandahölls.

| (59) | I praktiken har ett enda företag, nämligen CELF, fått stöd genom programmet för små beställningar. Frankrike uppger att företaget varje ska år styrka de merkostnader som uppstått när man har expedierat mindre beställningar som stöd för sin begäran om stöd för kommande år. Rent konkret betalas en fjärdedel av det stöd som beviljats under det föregående året ut i början av året, medan återstoden betalas ut under kommande höst efter det att myndigheterna har granskat det understödda företagets preliminära budget och de avvikelser som konstaterats under räkenskapsårets första del. Man hade kommit överens om att om stödet inte utnyttjats helt, så skulle resterande belopp dras av från det stöd som planerades för följande år. Dessutom deltar kulturministeriet i CELF:s styrelsemöten och bolagsstämmor som inbjuden observatör. |
| --- | --- |

(59)

I praktiken har ett enda företag, nämligen CELF, fått stöd genom programmet för små beställningar. Frankrike uppger att företaget varje ska år styrka de merkostnader som uppstått när man har expedierat mindre beställningar som stöd för sin begäran om stöd för kommande år. Rent konkret betalas en fjärdedel av det stöd som beviljats under det föregående året ut i början av året, medan återstoden betalas ut under kommande höst efter det att myndigheterna har granskat det understödda företagets preliminära budget och de avvikelser som konstaterats under räkenskapsårets första del. Man hade kommit överens om att om stödet inte utnyttjats helt, så skulle resterande belopp dras av från det stöd som planerades för följande år. Dessutom deltar kulturministeriet i CELF:s styrelsemöten och bolagsstämmor som inbjuden observatör.

| (60) | Efter att stadigt ha minskat sedan 1997 avskaffades stödet år 2002. CELF har alltså varje år mellan 1980 och fram till slutet av 2001 mottagit stöd som enligt Frankrike var avsett att minska kostnaderna för hanteringen av små beställningar från utlandet av böcker på franska. Mellan 1980 och slutet av 2001 fick CELF cirka 4,8 miljoner euro inom ramen för den aktuella stödordningen.

  Tabell


  Stödbelopp som beviljats CELF sedan 1980 för expediering av små beställningar

  Uppgifter som lämnats av de franska myndigheterna
  (avrundade belopp i euro)






  År | Stödbelopp |
| --- | --- | --- |
| 1980 | 91 469,41 |
| 1981 | 91 469,41 |
| 1982 | 205 806,17 |
| 1983 | 164 644,94 |
| 1984 | 137 204,12 |
| 1985 | 141 777,59 |
| 1986 | 248 491,90 |
| 1987 | 214 953,11 |
| 1988 | 213 428,62 |
| 1989 | 259 163,33 |
| 1990 | 304 898,03 |
| 1991 | 373 500,09 |
| 1992 | 422 283,78 |
| 1993 | 382 647,03 |
| 1994 | 304 898,03 |
| 1995 | 304 898,03 |
| 1996 | 304 898,03 |
| 1997 | 243 918,43 |
| 1998 | 182 938,82 |
| 1999 | 121 959,21 |
| 2000 | 60 979,61 |
| 2001 | 38 112,25 |
| 2002 | 0 |

(60)

Efter att stadigt ha minskat sedan 1997 avskaffades stödet år 2002. CELF har alltså varje år mellan 1980 och fram till slutet av 2001 mottagit stöd som enligt Frankrike var avsett att minska kostnaderna för hanteringen av små beställningar från utlandet av böcker på franska. Mellan 1980 och slutet av 2001 fick CELF cirka 4,8 miljoner euro inom ramen för den aktuella stödordningen.

Tabell

Stödbelopp som beviljats CELF sedan 1980 för expediering av små beställningar

Uppgifter som lämnats av de franska myndigheterna

(avrundade belopp i euro)

År

Stödbelopp

1980

91 469,41

1981

91 469,41

1982

205 806,17

1983

164 644,94

1984

137 204,12

1985

141 777,59

1986

248 491,90

1987

214 953,11

1988

213 428,62

1989

259 163,33

1990

304 898,03

1991

373 500,09

1992

422 283,78

1993

382 647,03

1994

304 898,03

1995

304 898,03

1996

304 898,03

1997

243 918,43

1998

182 938,82

1999

121 959,21

2000

60 979,61

2001

38 112,25

2002

0

3.   SYNPUNKTER FRÅN FRANKRIKE OCH SIDE EFTER DET UTVIDGADE GRANSKNINGSFÖRFARANDET

| (61) | I sin skrivelse av den 9 juni 2009 med anledning av beslutet om ett utvidgat granskningsförfarande framhöll Frankrike i synnerhet följande. |
| --- | --- |

(61)

I sin skrivelse av den 9 juni 2009 med anledning av beslutet om ett utvidgat granskningsförfarande framhöll Frankrike i synnerhet följande.

| (62) | Inledningsvis uppgav Frankrike att man delade kommissionens åsikt att stödet till CELF utgjorde statligt stöd och att undantagen enligt artikel 107.2 och 107.3 a och 107.3 b i EUF-fördraget inte är tillämpliga. |
| --- | --- |

(62)

Inledningsvis uppgav Frankrike att man delade kommissionens åsikt att stödet till CELF utgjorde statligt stöd och att undantagen enligt artikel 107.2 och 107.3 a och 107.3 b i EUF-fördraget inte är tillämpliga.

| (63) | När det gäller bedömningen av stöden i förhållande till artikel 107.3 c och 107.3 d i EUF-fördraget har Frankrike inte lämnat några nya uppgifter om stödens proportionalitet. |
| --- | --- |

(63)

När det gäller bedömningen av stöden i förhållande till artikel 107.3 c och 107.3 d i EUF-fördraget har Frankrike inte lämnat några nya uppgifter om stödens proportionalitet.

| (64) | Frankrike uppgav vidare att man ansåg att CELF:s uppdrag utgjorde sådana allmännyttiga tjänster som avses i artikel 106.2 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(64)

Frankrike uppgav vidare att man ansåg att CELF:s uppdrag utgjorde sådana allmännyttiga tjänster som avses i artikel 106.2 i EUF-fördraget.

| (65) | Frankrike framhöll sist men inte minst att det förelåg särskilda omständigheter som gör att kommissionen inte bör återkräva stödet. |
| --- | --- |

(65)

Frankrike framhöll sist men inte minst att det förelåg särskilda omständigheter som gör att kommissionen inte bör återkräva stödet.

| (66) | Såsom redan beskrivits lämnade Frankrike dock inte de närmare upplysningar som kommissionen begärt i sitt beslut om ett utvidgat granskningsförfarande, utan översände bara avseende stödets proportionalitet samma upplysningar som lämnats 2002 och 2003 och som kommissionen inte kunde använda i befintligt skick med anledning av förstainstansrättens dom av den 15 april 2008. Efter en skriftlig påminnelse av den 8 oktober 2009 beslutade kommissionen därför den 20 november 2009 att utfärda ett föreläggande till Frankrike om att lämna de begärda upplysningarna, i enlighet med artikel 10.3 i förordning (EG) nr 659/1999. I en skrivelse av den 2 december 2009 uppgav Frankrike att det inte fanns ytterligare upplysningar att lämna till kommissionen. |
| --- | --- |

(66)

Såsom redan beskrivits lämnade Frankrike dock inte de närmare upplysningar som kommissionen begärt i sitt beslut om ett utvidgat granskningsförfarande, utan översände bara avseende stödets proportionalitet samma upplysningar som lämnats 2002 och 2003 och som kommissionen inte kunde använda i befintligt skick med anledning av förstainstansrättens dom av den 15 april 2008. Efter en skriftlig påminnelse av den 8 oktober 2009 beslutade kommissionen därför den 20 november 2009 att utfärda ett föreläggande till Frankrike om att lämna de begärda upplysningarna, i enlighet med artikel 10.3 i förordning (EG) nr 659/1999. I en skrivelse av den 2 december 2009 uppgav Frankrike att det inte fanns ytterligare upplysningar att lämna till kommissionen.

| (67) | I sina synpunkter av den 23 juli 2009 framförde SIDE bland annat följande. |
| --- | --- |

(67)

I sina synpunkter av den 23 juli 2009 framförde SIDE bland annat följande.

| (68) | SIDE erinrade om att det enbart var CELF som fick stöd trots att deras verksamhet enligt SIDE inte på något sätt var specifik, eftersom det ju ingår i uppgiften att expediera samtliga beställningar, stora som små, från bokhandlare på små avlägset belägna orter och samla dem och göra större beställningar hos förläggarna. Detta är precis det exportförmedling går ut på. SIDE uppgav även att det inte berodde på den påstådda bristen på insyn att de själva inte fått stöd, utan på att de är ett privat företag och inte ett förlagskooperativ. |
| --- | --- |

(68)

SIDE erinrade om att det enbart var CELF som fick stöd trots att deras verksamhet enligt SIDE inte på något sätt var specifik, eftersom det ju ingår i uppgiften att expediera samtliga beställningar, stora som små, från bokhandlare på små avlägset belägna orter och samla dem och göra större beställningar hos förläggarna. Detta är precis det exportförmedling går ut på. SIDE uppgav även att det inte berodde på den påstådda bristen på insyn att de själva inte fått stöd, utan på att de är ett privat företag och inte ett förlagskooperativ.

| (69) | SIDE bestred även i detalj att stöden skulle ha varit nödvändiga. Bland annat ansåg SIDE att begreppet små beställningar var godtyckligt och avvisade de siffror som de franska myndigheterna lämnat. |
| --- | --- |

(69)

SIDE bestred även i detalj att stöden skulle ha varit nödvändiga. Bland annat ansåg SIDE att begreppet små beställningar var godtyckligt och avvisade de siffror som de franska myndigheterna lämnat.

| (70) | SIDE ansåg vidare att stödet inte var motiverat med hänvisning till artikel 106.2 i EUF-fördraget och grundade sig därvid bland annat på de nationella domarna avseende CELF:s verksamhet. |
| --- | --- |

(70)

SIDE ansåg vidare att stödet inte var motiverat med hänvisning till artikel 106.2 i EUF-fördraget och grundade sig därvid bland annat på de nationella domarna avseende CELF:s verksamhet.

| (71) | SIDE uppgav slutligen att det enligt deras åsikt inte förelåg några exceptionella omständigheter som skulle begränsa skyldigheten att återkräva stödet i det aktuella ärendet. |
| --- | --- |

(71)

SIDE uppgav slutligen att det enligt deras åsikt inte förelåg några exceptionella omständigheter som skulle begränsa skyldigheten att återkräva stödet i det aktuella ärendet.

4.   BEDÖMNING AV STÖDET

| (72) | Det bör bedömas om den aktuella åtgärden utgör statligt stöd och om det i så fall kan anses förenligt med den inre marknaden. Kommissionens bedömning kommer bland annat att ske med hänsyn till förstainstansrättens dom av den 15 april 2008. |
| --- | --- |

(72)

Det bör bedömas om den aktuella åtgärden utgör statligt stöd och om det i så fall kan anses förenligt med den inre marknaden. Kommissionens bedömning kommer bland annat att ske med hänsyn till förstainstansrättens dom av den 15 april 2008.

A.   Bedömning av stödet i förhållande till artikel 107.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

| (73) | I artikel 107.1 i EUF-fördraget står följande: ”Om inte annat föreskrivs i fördragen, är stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den inre marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna”. |
| --- | --- |

(73)

I artikel 107.1 i EUF-fördraget står följande: ”Om inte annat föreskrivs i fördragen, är stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den inre marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna”.

| (74) | Såsom redan framhölls i beslutet om ett utvidgat granskningsförfarande vill kommissionen inledningsvis erinra om att dess slutsats att den aktuella åtgärden utgör ett sådant statligt stöd som avses i fördraget aldrig ifrågasatts, vare sig i de olika etapperna av kommissionens handläggning eller i Europeiska unionens rättsliga instanser (18) och inte heller vid de nationella rättsliga instanserna (19). I sitt svar av den 9 juni 2009 med anledning av beslutet om ett utvidgat granskningsförfarande anförde Frankrike att man delade kommissionens slutsats om att stödet till CELF utgjorde statligt stöd. |
| --- | --- |

(74)

Såsom redan framhölls i beslutet om ett utvidgat granskningsförfarande vill kommissionen inledningsvis erinra om att dess slutsats att den aktuella åtgärden utgör ett sådant statligt stöd som avses i fördraget aldrig ifrågasatts, vare sig i de olika etapperna av kommissionens handläggning eller i Europeiska unionens rättsliga instanser (18) och inte heller vid de nationella rättsliga instanserna (19). I sitt svar av den 9 juni 2009 med anledning av beslutet om ett utvidgat granskningsförfarande anförde Frankrike att man delade kommissionens slutsats om att stödet till CELF utgjorde statligt stöd.

| (75) | Kommissionen anser att åtgärden i fråga utgör sådant statligt stöd som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget (f.d. artikel 87.1 i EG-fördraget) av följande orsaker. |
| --- | --- |

(75)

Kommissionen anser att åtgärden i fråga utgör sådant statligt stöd som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget (f.d. artikel 87.1 i EG-fördraget) av följande orsaker.

| (76) | För det första ger åtgärden CELF en fördel eftersom det minskar företagets kostnader för små beställningar. Åtgärden är selektiv eftersom den i praktiken bara gynnar CELF. |
| --- | --- |

(76)

För det första ger åtgärden CELF en fördel eftersom det minskar företagets kostnader för små beställningar. Åtgärden är selektiv eftersom den i praktiken bara gynnar CELF.

| (77) | Vidare finansieras åtgärden med budgetmedel som förvaltas av franska staten, det vill säga med statliga medel. Genomförandet beslutades av kulturministeriet och åtgärden kan därför tillskrivas de franska myndigheterna. |
| --- | --- |

(77)

Vidare finansieras åtgärden med budgetmedel som förvaltas av franska staten, det vill säga med statliga medel. Genomförandet beslutades av kulturministeriet och åtgärden kan därför tillskrivas de franska myndigheterna.

| (78) | Åtgärden kan vidare påverka handeln mellan medlemsstaterna på ett sätt som snedvrider konkurrensen. Stödet ges till franska exportombud som exporterar böcker på franska framför allt till icke franskspråkiga länder. Dessa franska exportombud konkurrerar därmed åtminstone potentiellt med andra exportombud för böcker på franska som kan finnas i andra franskspråkiga länder inom Europeiska unionen (Belgien och Luxemburg). Att åtgärdens påverkan på handeln och snedvridning av konkurrensen framstår som relativt liten inverkar inte på denna bedömning. Enligt fast rättspraxis från domstolen är kommissionen inte skyldig att påvisa en faktisk påverkan på handeln mellan medlemsstaterna och en faktisk snedvridning av konkurrensen, utan det är tillräckligt att åtgärden kan påverka denna handel och snedvrida konkurrensen. |
| --- | --- |

(78)

Åtgärden kan vidare påverka handeln mellan medlemsstaterna på ett sätt som snedvrider konkurrensen. Stödet ges till franska exportombud som exporterar böcker på franska framför allt till icke franskspråkiga länder. Dessa franska exportombud konkurrerar därmed åtminstone potentiellt med andra exportombud för böcker på franska som kan finnas i andra franskspråkiga länder inom Europeiska unionen (Belgien och Luxemburg). Att åtgärdens påverkan på handeln och snedvridning av konkurrensen framstår som relativt liten inverkar inte på denna bedömning. Enligt fast rättspraxis från domstolen är kommissionen inte skyldig att påvisa en faktisk påverkan på handeln mellan medlemsstaterna och en faktisk snedvridning av konkurrensen, utan det är tillräckligt att åtgärden kan påverka denna handel och snedvrida konkurrensen.

| (79) | Kommissionen anser vidare att tillämpningsvillkoren för Altmarkdomen inte är uppfyllda i det föreliggande ärendet. I domen av den 24 juli 2003 (20) i målet Altmark preciserade domstolen på vilka villkor ett bidrag till ett företag som anförtrotts att tillhandahålla tjänster av allmänt ekonomiskt intresse inte utgör statligt stöd: ”För det första skall det mottagande företaget faktiskt ha ålagts skyldigheten att tillhandahålla allmännyttiga tjänster, och dessa skyldigheter skall vara klart definierade. För det andra skall de kriterier på grundval av vilka ersättningen beräknas vara fastställda i förväg på ett objektivt och öppet sätt. För det tredje får ersättningen inte överstiga vad som krävs för att täcka hela eller delar av de kostnader som har uppkommit i samband med skyldigheterna att tillhandahålla allmännyttiga tjänster, med hänsyn tagen till de intäkter som därvid har erhållits och till en rimlig vinst på grundval av fullgörandet av dessa skyldigheter. För det fjärde skall, när det företag som ges ansvaret för att tillhandahålla de allmännyttiga tjänsterna inte har valts ut efter ett offentligt upphandlingsförfarande, storleken av den nödvändiga ersättningen ha fastställts på grundval av en undersökning av de kostnader som ett genomsnittligt och välskött företag som är utrustat med transportmedel som är lämpliga för att fullgöra den allmänna trafikplikt som ålagts det skulle ha åsamkats vid fullgörandet av trafikplikten, med hänsyn tagen till de intäkter som därvid skulle ha erhållits och till en rimlig vinst på grund av fullgörandet av trafikplikten.” |
| --- | --- |

(79)

Kommissionen anser vidare att tillämpningsvillkoren för Altmarkdomen inte är uppfyllda i det föreliggande ärendet. I domen av den 24 juli 2003 (20) i målet Altmark preciserade domstolen på vilka villkor ett bidrag till ett företag som anförtrotts att tillhandahålla tjänster av allmänt ekonomiskt intresse inte utgör statligt stöd: ”För det första skall det mottagande företaget faktiskt ha ålagts skyldigheten att tillhandahålla allmännyttiga tjänster, och dessa skyldigheter skall vara klart definierade. För det andra skall de kriterier på grundval av vilka ersättningen beräknas vara fastställda i förväg på ett objektivt och öppet sätt. För det tredje får ersättningen inte överstiga vad som krävs för att täcka hela eller delar av de kostnader som har uppkommit i samband med skyldigheterna att tillhandahålla allmännyttiga tjänster, med hänsyn tagen till de intäkter som därvid har erhållits och till en rimlig vinst på grundval av fullgörandet av dessa skyldigheter. För det fjärde skall, när det företag som ges ansvaret för att tillhandahålla de allmännyttiga tjänsterna inte har valts ut efter ett offentligt upphandlingsförfarande, storleken av den nödvändiga ersättningen ha fastställts på grundval av en undersökning av de kostnader som ett genomsnittligt och välskött företag som är utrustat med transportmedel som är lämpliga för att fullgöra den allmänna trafikplikt som ålagts det skulle ha åsamkats vid fullgörandet av trafikplikten, med hänsyn tagen till de intäkter som därvid skulle ha erhållits och till en rimlig vinst på grund av fullgörandet av trafikplikten.”

| (80) | Eftersom villkoren är kumulativa behöver inte resonemanget kring dem alla utvecklas fullständigt nedan. I det föreliggande ärendet konstaterar kommissionen att CELF inte valts ut genom ett offentligt upphandlingsförfarande och att ersättningens storlek inte fastställdes utifrån en analys av de kostnader som skulle ha uppkommit i ett genomsnittligt välskött företag utrustat med tillbörliga produktionsmedel. |
| --- | --- |

(80)

Eftersom villkoren är kumulativa behöver inte resonemanget kring dem alla utvecklas fullständigt nedan. I det föreliggande ärendet konstaterar kommissionen att CELF inte valts ut genom ett offentligt upphandlingsförfarande och att ersättningens storlek inte fastställdes utifrån en analys av de kostnader som skulle ha uppkommit i ett genomsnittligt välskött företag utrustat med tillbörliga produktionsmedel.

| (81) | Mot denna bakgrund utgör det stöd som CELF beviljats ett statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget eftersom det uppfyller villkoren för att definieras som statligt stöd. |
| --- | --- |

(81)

Mot denna bakgrund utgör det stöd som CELF beviljats ett statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget eftersom det uppfyller villkoren för att definieras som statligt stöd.

| (82) | Däremot har Frankrike inte anmält stödet till kommissionen. Därför har stödet beviljats i strid med artikel 108.3 i EUF-fördraget, som föreskriver att kommissionen ska underrättas i så god tid att den kan yttra sig om alla planer på att vidta eller ändra stödåtgärder. Beviljandet av stödet var således olagligt. |
| --- | --- |

(82)

Däremot har Frankrike inte anmält stödet till kommissionen. Därför har stödet beviljats i strid med artikel 108.3 i EUF-fördraget, som föreskriver att kommissionen ska underrättas i så god tid att den kan yttra sig om alla planer på att vidta eller ändra stödåtgärder. Beviljandet av stödet var således olagligt.

| (83) | Eftersom den aktuella åtgärden utgör statligt stöd bör dess förenlighet med den inre marknaden bedömas. |
| --- | --- |

(83)

Eftersom den aktuella åtgärden utgör statligt stöd bör dess förenlighet med den inre marknaden bedömas.

B.   Bedömning av stödet i förhållande till artikel 107.2 och 107.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

| (84) | Kommissionen anser att undantagen i artikel 107.2 i EUF-fördraget inte är tillämpliga i detta ärende, eftersom de aktuella åtgärderna uppenbarligen inte syftar till att uppnå de mål som anges i dessa artiklar. |
| --- | --- |

(84)

Kommissionen anser att undantagen i artikel 107.2 i EUF-fördraget inte är tillämpliga i detta ärende, eftersom de aktuella åtgärderna uppenbarligen inte syftar till att uppnå de mål som anges i dessa artiklar.

| (85) | Stödet uppfyller inte heller villkoren för det undantag som anges i artikel 107.3 a i EUF-fördraget, eftersom det inte syftar till att främja utvecklingen i regioner som omfattas av denna bestämmelse. Det undantag som anges i artikel 107.3 b om främjande av genomförandet av viktiga projekt av gemensamt europeiskt intresse kan inte heller tillämpas i detta ärende eftersom åtgärden i fråga inte syftar till att främja denna typ av projekt. Eftersom stödet inte heller syftar till att avhjälpa en allvarlig störning i den franska ekonomin är det undantag som anges i den andra delen av artikel 107.3 b inte heller tillämpligt i detta ärende. |
| --- | --- |

(85)

Stödet uppfyller inte heller villkoren för det undantag som anges i artikel 107.3 a i EUF-fördraget, eftersom det inte syftar till att främja utvecklingen i regioner som omfattas av denna bestämmelse. Det undantag som anges i artikel 107.3 b om främjande av genomförandet av viktiga projekt av gemensamt europeiskt intresse kan inte heller tillämpas i detta ärende eftersom åtgärden i fråga inte syftar till att främja denna typ av projekt. Eftersom stödet inte heller syftar till att avhjälpa en allvarlig störning i den franska ekonomin är det undantag som anges i den andra delen av artikel 107.3 b inte heller tillämpligt i detta ärende.

| (86) | Kommissionen måste därmed bedöma om artikel 107.3 c och 107.3 d i EUF-fördraget är tillämpliga (f.d. artikel 87.3 c och 87.3 d i EG-fördraget). |
| --- | --- |

(86)

Kommissionen måste därmed bedöma om artikel 107.3 c och 107.3 d i EUF-fördraget är tillämpliga (f.d. artikel 87.3 c och 87.3 d i EG-fördraget).

| (87) | Mot bakgrund av förstainstansrättens dom av den 15 april 2008 måste de stöd som betalats ut efter det att EU-fördraget trädde i kraft (den 1 november 1993) skiljas från de stöd som betalades ut innan dess, som omfattas av de materiella regler som gällde under den perioden. |
| --- | --- |

(87)

Mot bakgrund av förstainstansrättens dom av den 15 april 2008 måste de stöd som betalats ut efter det att EU-fördraget trädde i kraft (den 1 november 1993) skiljas från de stöd som betalades ut innan dess, som omfattas av de materiella regler som gällde under den perioden.

| (88) | Kommissionen noterar att en fjärdedel av det stöd som beviljades under det föregående året hade betalats ut i början av året, medan återstoden betalades ut till CELF påföljande höst, efter det att myndigheterna hade granskat företagets preliminära budget och de avvikelser som konstaterats under räkenskapsårets första del. Om stödet inte utnyttjades helt skulle resterande belopp dras av från det stöd som planerades för följande år. Det stöd som betalades ut under 1993 erlades alltså delvis i början av år 1993 och resterande del under hösten 1993. Beslutet att bevilja stöd för 1993 fattades av de franska myndigheterna i slutet av 1992 eller i början av 1993 och i vilket fall innan fördraget om Europeiska unionen trätt i kraft. Kommissionen anser därför att det stöd som betalades ut 1993 bör bedömas enligt de materiella regler som var tillämpliga innan fördraget om Europeiska unionen trädde i kraft. |
| --- | --- |

(88)

Kommissionen noterar att en fjärdedel av det stöd som beviljades under det föregående året hade betalats ut i början av året, medan återstoden betalades ut till CELF påföljande höst, efter det att myndigheterna hade granskat företagets preliminära budget och de avvikelser som konstaterats under räkenskapsårets första del. Om stödet inte utnyttjades helt skulle resterande belopp dras av från det stöd som planerades för följande år. Det stöd som betalades ut under 1993 erlades alltså delvis i början av år 1993 och resterande del under hösten 1993. Beslutet att bevilja stöd för 1993 fattades av de franska myndigheterna i slutet av 1992 eller i början av 1993 och i vilket fall innan fördraget om Europeiska unionen trätt i kraft. Kommissionen anser därför att det stöd som betalades ut 1993 bör bedömas enligt de materiella regler som var tillämpliga innan fördraget om Europeiska unionen trädde i kraft.

a)   Bedömning av stödet i förhållande till artikel 107.3 d i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

| (89) | I artikel 107.3 d i EUF-fördraget (f.d. artikel 87.3 d i EG-fördraget) fastställs att stöd som ska främja kultur och bevara kulturarvet kan anses vara förenligt med den inre marknaden ”om stödet inte påverkar handelsvillkoren och konkurrensen inom gemenskapen i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset”. |
| --- | --- |

(89)

I artikel 107.3 d i EUF-fördraget (f.d. artikel 87.3 d i EG-fördraget) fastställs att stöd som ska främja kultur och bevara kulturarvet kan anses vara förenligt med den inre marknaden ”om stödet inte påverkar handelsvillkoren och konkurrensen inom gemenskapen i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset”.

| (90) | Det bör därför bedömas om de stöd som betalades ut till CELF mellan 1994 och slutet av 2001 faktiskt hade ett kulturellt syfte och om de påverkade handelsvillkoren och konkurrensen i Europeiska unionen i en omfattning som stred mot det gemensamma intresset eller inte. |
| --- | --- |

(90)

Det bör därför bedömas om de stöd som betalades ut till CELF mellan 1994 och slutet av 2001 faktiskt hade ett kulturellt syfte och om de påverkade handelsvillkoren och konkurrensen i Europeiska unionen i en omfattning som stred mot det gemensamma intresset eller inte.

i)   Kulturellt syfte

| (91) | Inledningsvis erinrar kommissionen om att förstainstansrätten i den tidigare citerade domen av den 18 september 1995 ansåg att de stöd som betalades ut till CELF hade ett kulturellt syfte. För övrigt anförde förstainstansrätten att ”Vad gäller frågan om det omtvistade stödets syfte var av kulturell natur är parterna överens om att det ändamål som den franska regeringen strävar efter att uppnå är en spridning av det franska språket och den franska litteraturen. I detta avseende finner förstainstansrätten även att de upplysningar som kommissionen hade då den fattade sitt beslut – inbegripet de som fanns i skrivelsen av den 7 september 1992 från sökandens rådgivare – stödde kommissionens bedömning att detta faktiskt var ändamålet och att det var riktigt. Under dessa omständigheter fastställer förstainstansrätten att bedömningen av syftet med det omtvistade stödet inte innebar några särskilda svårigheter för kommissionen och att det inte var nödvändigt för den att erhålla andra upplysningar för att kunna bekräfta att syftet var av kulturell natur.” |
| --- | --- |

(91)

Inledningsvis erinrar kommissionen om att förstainstansrätten i den tidigare citerade domen av den 18 september 1995 ansåg att de stöd som betalades ut till CELF hade ett kulturellt syfte. För övrigt anförde förstainstansrätten att ”Vad gäller frågan om det omtvistade stödets syfte var av kulturell natur är parterna överens om att det ändamål som den franska regeringen strävar efter att uppnå är en spridning av det franska språket och den franska litteraturen. I detta avseende finner förstainstansrätten även att de upplysningar som kommissionen hade då den fattade sitt beslut – inbegripet de som fanns i skrivelsen av den 7 september 1992 från sökandens rådgivare – stödde kommissionens bedömning att detta faktiskt var ändamålet och att det var riktigt. Under dessa omständigheter fastställer förstainstansrätten att bedömningen av syftet med det omtvistade stödet inte innebar några särskilda svårigheter för kommissionen och att det inte var nödvändigt för den att erhålla andra upplysningar för att kunna bekräfta att syftet var av kulturell natur.”

| (92) | Frankrike uppgav att de ifrågavarande stöden hade ett kulturellt syfte, nämligen att främja spridningen av böcker på franska i länder som inte är franskspråkiga. Det handlar alltså om en medveten politik för att bevara och främja den kulturella mångfalden internationellt. |
| --- | --- |

(92)

Frankrike uppgav att de ifrågavarande stöden hade ett kulturellt syfte, nämligen att främja spridningen av böcker på franska i länder som inte är franskspråkiga. Det handlar alltså om en medveten politik för att bevara och främja den kulturella mångfalden internationellt.

| (93) | En av de grundläggande principerna för Europeiska unionen är just att bevara och främja den kulturella mångfalden. Detta framgår av artikel 167.1 i EUF-fördraget (f.d. artikel 151.1 i EG-fördraget): ”Unionen ska bidra till kulturens utveckling i medlemsstaterna med respekt för dessas nationella och regionala mångfald samtidigt som unionen ska framhäva det gemensamma kulturarvet” och vidare fastställs följande i artikel 167.4: ”Unionen ska beakta de kulturella aspekterna då den handlar enligt andra bestämmelser i fördragen, särskilt för att respektera och främja sin kulturella mångfald.” |
| --- | --- |

(93)

En av de grundläggande principerna för Europeiska unionen är just att bevara och främja den kulturella mångfalden. Detta framgår av artikel 167.1 i EUF-fördraget (f.d. artikel 151.1 i EG-fördraget): ”Unionen ska bidra till kulturens utveckling i medlemsstaterna med respekt för dessas nationella och regionala mångfald samtidigt som unionen ska framhäva det gemensamma kulturarvet” och vidare fastställs följande i artikel 167.4: ”Unionen ska beakta de kulturella aspekterna då den handlar enligt andra bestämmelser i fördragen, särskilt för att respektera och främja sin kulturella mångfald.”

| (94) | Därför anser kommissionen att de stöd som Frankrike beviljat CELF för att främja spridningen av böcker på franska faktiskt hade ett kulturellt syfte. |
| --- | --- |

(94)

Därför anser kommissionen att de stöd som Frankrike beviljat CELF för att främja spridningen av böcker på franska faktiskt hade ett kulturellt syfte.

ii)   Kriteriet avseende påverkan på handelsvillkoren och konkurrensen inom unionen i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset

| (95) | Kommissionen ska även bedöma om de aktuella åtgärderna faktiskt var nödvändiga och proportionerliga i förhållande till det kulturella syftet som de franska myndigheterna eftersträvade. |
| --- | --- |

(95)

Kommissionen ska även bedöma om de aktuella åtgärderna faktiskt var nödvändiga och proportionerliga i förhållande till det kulturella syftet som de franska myndigheterna eftersträvade.

| (96) | Enligt den tidigare citerade domen av den 28 februari 2002 ska de aktuella åtgärderna bedömas med avseende på marknaden för exportförmedling av böcker på franska. |
| --- | --- |

(96)

Enligt den tidigare citerade domen av den 28 februari 2002 ska de aktuella åtgärderna bedömas med avseende på marknaden för exportförmedling av böcker på franska.

| (97) | För det första prövas om stödet var nödvändigt. |
| --- | --- |

(97)

För det första prövas om stödet var nödvändigt.

| (98) | Frankrike uppger att åtgärderna utformades 1980 av kulturministeriet vid en tidpunkt när vissa aktörer i branschen (koncernerna Hachette och Messageries du livre) ville lämna marknaden för exportförmedling. Frankrike uppger att den omtvistade stödordningen infördes för att uppmuntra marknadsaktörerna att expediera alla beställningar från bokhandlare i icke franskspråkiga områden av böcker på franska. Detta skulle garantera att böcker på franska skulle nå ut till alla bokhandlare, även de minsta i avlägsna länder, även om de bara behövde ett fåtal böcker, ofta utgivna av olika förlag. |
| --- | --- |

(98)

Frankrike uppger att åtgärderna utformades 1980 av kulturministeriet vid en tidpunkt när vissa aktörer i branschen (koncernerna Hachette och Messageries du livre) ville lämna marknaden för exportförmedling. Frankrike uppger att den omtvistade stödordningen infördes för att uppmuntra marknadsaktörerna att expediera alla beställningar från bokhandlare i icke franskspråkiga områden av böcker på franska. Detta skulle garantera att böcker på franska skulle nå ut till alla bokhandlare, även de minsta i avlägsna länder, även om de bara behövde ett fåtal böcker, ofta utgivna av olika förlag.

| (99) | SIDE uppger å sin sida, bland annat i samband med de synpunkter som överlämnades efter beslutet om ett utvidgat granskningsförfarande, att det aktuella stödet inte var nödvändigt. Vissa aktörer lämnade visserligen exportförmedlingen 1980, men SIDE erinrar om att det var just då de själva startade sin verksamhet på marknaden. SIDE bestrider också att CELF:s expediering av små beställningar skulle vara specifik. SIDE ifrågasätter bland annat de siffror som de franska myndigheterna överlämnat och anser att uppgifterna om CELF och SIDE egentligen är relativt lika varandra med avseende på den proportionella fördelningen, omsättningen, faktureringen och antalet beställningar. SIDE ifrågasätter även mer generellt de franska myndigheternas definition av begreppet små beställningar. SIDE anser att detta är ett godtyckligt begrepp, eftersom kostnaderna för att behandla en beställning inte beror på slutbeloppet utan på antalet poster i beställningen. |
| --- | --- |

(99)

SIDE uppger å sin sida, bland annat i samband med de synpunkter som överlämnades efter beslutet om ett utvidgat granskningsförfarande, att det aktuella stödet inte var nödvändigt. Vissa aktörer lämnade visserligen exportförmedlingen 1980, men SIDE erinrar om att det var just då de själva startade sin verksamhet på marknaden. SIDE bestrider också att CELF:s expediering av små beställningar skulle vara specifik. SIDE ifrågasätter bland annat de siffror som de franska myndigheterna överlämnat och anser att uppgifterna om CELF och SIDE egentligen är relativt lika varandra med avseende på den proportionella fördelningen, omsättningen, faktureringen och antalet beställningar. SIDE ifrågasätter även mer generellt de franska myndigheternas definition av begreppet små beställningar. SIDE anser att detta är ett godtyckligt begrepp, eftersom kostnaderna för att behandla en beställning inte beror på slutbeloppet utan på antalet poster i beställningen.

| (100) | Kommissionen anser att det inte är nödvändigt att slutgiltigt avgöra frågan om stödets nödvändighet, eftersom villkoren för nödvändighet och proportionalitet är kumulativa och det i skäl 121 i det här beslutet anges att proportionalitetsvillkoret inte bevisligen är uppfyllt. |
| --- | --- |

(100)

Kommissionen anser att det inte är nödvändigt att slutgiltigt avgöra frågan om stödets nödvändighet, eftersom villkoren för nödvändighet och proportionalitet är kumulativa och det i skäl 121 i det här beslutet anges att proportionalitetsvillkoret inte bevisligen är uppfyllt.

| (101) | För det andra anser kommissionen att åtgärden haft liten påverkan på handeln inom Europeiska unionen och snedvridningen av konkurrensen, med tanke på de berörda beloppens storlek, den mycket svaga utbytbarheten mellan böcker på franska och böcker på andra språk och den betydande skillnaden i fråga om den mängd franskspråkiga böcker som exporteras till icke franskspråkiga länder från Frankrike å ena sidan och från Belgien och Luxemburg å andra sidan. |
| --- | --- |

(101)

För det andra anser kommissionen att åtgärden haft liten påverkan på handeln inom Europeiska unionen och snedvridningen av konkurrensen, med tanke på de berörda beloppens storlek, den mycket svaga utbytbarheten mellan böcker på franska och böcker på andra språk och den betydande skillnaden i fråga om den mängd franskspråkiga böcker som exporteras till icke franskspråkiga länder från Frankrike å ena sidan och från Belgien och Luxemburg å andra sidan.

| (102) | När det gäller marknaden för exportförmedling av böcker på franska noterar kommissionen att CELF och SIDE inom ramen för sin verksamhet som exportombud distribuerar böcker till icke franskspråkiga länder och territorier. I franskspråkiga länder täcks den lokala marknaden i själva verket av de stora förlagen via dotterföretag eller representanter. Exportförmedling har därför bara en mycket marginell roll på de fransktalande marknaderna, trots att de är de viktigaste marknaderna för böcker på franska. |
| --- | --- |

(102)

När det gäller marknaden för exportförmedling av böcker på franska noterar kommissionen att CELF och SIDE inom ramen för sin verksamhet som exportombud distribuerar böcker till icke franskspråkiga länder och territorier. I franskspråkiga länder täcks den lokala marknaden i själva verket av de stora förlagen via dotterföretag eller representanter. Exportförmedling har därför bara en mycket marginell roll på de fransktalande marknaderna, trots att de är de viktigaste marknaderna för böcker på franska.

| (103) | På den nationella marknaden för exportförmedling av böcker på franska finns allmänna exportombud som SIDE och CELF och i mindre mån även specialiserade exportombud som i viss utsträckning utför direktförsäljning till slutanvändare och därför i viss utsträckning konkurrerar med de båda allmänna exportombuden, på samma sätt som ett visst antal bokhandlare som emellanåt expedierar beställningar från utländska bokhandlare eller som Internetbokhandlare, som dock hade relativt begränsad verksamhet under den period stöden utbetalades. |
| --- | --- |

(103)

På den nationella marknaden för exportförmedling av böcker på franska finns allmänna exportombud som SIDE och CELF och i mindre mån även specialiserade exportombud som i viss utsträckning utför direktförsäljning till slutanvändare och därför i viss utsträckning konkurrerar med de båda allmänna exportombuden, på samma sätt som ett visst antal bokhandlare som emellanåt expedierar beställningar från utländska bokhandlare eller som Internetbokhandlare, som dock hade relativt begränsad verksamhet under den period stöden utbetalades.

| (104) | På den berörda marknaden var alltså klaganden den aktör som i störst grad påverkades av de omtvistade åtgärderna. Å ena sidan anför Frankrike att programmet för små beställningar i princip var tillgängligt för alla företag som ansökte om det, förutsatt att de accepterade villkoren för att tilldelas stöd. Frankrike uppger att kulturministeriets vägran att bevilja SIDE stöd 1991 motiverades av att SIDE inte accepterade kravet på insyn för att tilldelas stöd. SIDE uppger för sin del att de franska myndigheternas vägran berodde på att de var ett privat företag och inte ett förlagskooperativ. Efter att kommissionens beslut av den 18 maj 1993 ogiltigförklarats påminde kulturministeriet, som ville få ett avslut på förfarandet, under 1996 för övrigt SIDE om att stödordningen för små beställningar inte per definition var reserverad för CELF. Genom en skrivelse av den 3 september 1996 föreslog kulturministeriet SIDE ett sammanträde för att undersöka om företaget kunde tillhandahålla samma tjänster som CELF under samma krav på öppenhet. Vid ett möte som hölls den 26 september 1996 lät SIDE:s ledning kulturministeriet veta att de inte ville delta i ett program vars förenlighet med gemenskapsrätten ifrågasatts av kommissionen. |
| --- | --- |

(104)

På den berörda marknaden var alltså klaganden den aktör som i störst grad påverkades av de omtvistade åtgärderna. Å ena sidan anför Frankrike att programmet för små beställningar i princip var tillgängligt för alla företag som ansökte om det, förutsatt att de accepterade villkoren för att tilldelas stöd. Frankrike uppger att kulturministeriets vägran att bevilja SIDE stöd 1991 motiverades av att SIDE inte accepterade kravet på insyn för att tilldelas stöd. SIDE uppger för sin del att de franska myndigheternas vägran berodde på att de var ett privat företag och inte ett förlagskooperativ. Efter att kommissionens beslut av den 18 maj 1993 ogiltigförklarats påminde kulturministeriet, som ville få ett avslut på förfarandet, under 1996 för övrigt SIDE om att stödordningen för små beställningar inte per definition var reserverad för CELF. Genom en skrivelse av den 3 september 1996 föreslog kulturministeriet SIDE ett sammanträde för att undersöka om företaget kunde tillhandahålla samma tjänster som CELF under samma krav på öppenhet. Vid ett möte som hölls den 26 september 1996 lät SIDE:s ledning kulturministeriet veta att de inte ville delta i ett program vars förenlighet med gemenskapsrätten ifrågasatts av kommissionen.

| (105) | De omständigheter som anförts ovan i skäl 101 ff. tycks i vilket fall som helst tyda på att de aktuella åtgärderna påverkat handelsvillkoren och konkurrensen inom Europeiska unionen i relativt begränsad omfattning. |
| --- | --- |

(105)

De omständigheter som anförts ovan i skäl 101 ff. tycks i vilket fall som helst tyda på att de aktuella åtgärderna påverkat handelsvillkoren och konkurrensen inom Europeiska unionen i relativt begränsad omfattning.

| (106) | För att avgöra om stödet är proportionerligt måste kommissionen dock för det tredje jämföra de belopp som betalats ut med de kostnader CELF hade för att uppfylla det kulturella syfte som de franska myndigheterna eftersträvade. |
| --- | --- |

(106)

För att avgöra om stödet är proportionerligt måste kommissionen dock för det tredje jämföra de belopp som betalats ut med de kostnader CELF hade för att uppfylla det kulturella syfte som de franska myndigheterna eftersträvade.

| (107) | I sammanhanget erinrar kommissionen om de olika etapperna i behandlingen av beställningar, om vilka de olika parterna är eniga:






  a) | Ordersedeln tas emot från bokhandeln. |
| --- | --- | --- |

(107)

I sammanhanget erinrar kommissionen om de olika etapperna i behandlingen av beställningar, om vilka de olika parterna är eniga:

a)

Ordersedeln tas emot från bokhandeln.

| b) | Ordern kodas. |
| --- | --- |

b)

Ordern kodas.

| c) | Orderuppgifterna registreras. |
| --- | --- |

c)

Orderuppgifterna registreras.

| d) | Beställningen skickas till förläggaren. |
| --- | --- |

d)

Beställningen skickas till förläggaren.

| e) | Böckerna tas emot. |
| --- | --- |

e)

Böckerna tas emot.

| f) | Varje kund tilldelas ett fysiskt utrymme, ”facket”, där de beställda böckerna lagras. |
| --- | --- |

f)

Varje kund tilldelas ett fysiskt utrymme, ”facket”, där de beställda böckerna lagras.

| g) | Böckerna förpackas. |
| --- | --- |

g)

Böckerna förpackas.

| (108) | Frankrike anför att CELF haft vissa kostnader för att expediera små beställningar. Frankrike anser att vissa beställningar på marknaden för exportförmedling skapar sådana merkostnader att tjänsten inte blir lönsam. Frankrike uppgav att tröskeln på 500 franska franc (76,22 euro) användes för att definiera små beställningar och att denna tröskel fastställts på empirisk grund. De franska myndigheterna ansåg att vissa beställningar på under 500 franc kan vara lönsamma, medan vissa beställningar som överstiger detta belopp inte är det. Målet är att hitta en ekonomiskt godtagbar metod så att CELF skulle vilja expediera små beställningar trots att de inte är tillräckligt lönsamma. |
| --- | --- |

(108)

Frankrike anför att CELF haft vissa kostnader för att expediera små beställningar. Frankrike anser att vissa beställningar på marknaden för exportförmedling skapar sådana merkostnader att tjänsten inte blir lönsam. Frankrike uppgav att tröskeln på 500 franska franc (76,22 euro) användes för att definiera små beställningar och att denna tröskel fastställts på empirisk grund. De franska myndigheterna ansåg att vissa beställningar på under 500 franc kan vara lönsamma, medan vissa beställningar som överstiger detta belopp inte är det. Målet är att hitta en ekonomiskt godtagbar metod så att CELF skulle vilja expediera små beställningar trots att de inte är tillräckligt lönsamma.

| (109) | Såsom kommissionen framhöll i beslutet om att utvidga granskningsförfarandet är det de franska myndigheterna som inom ramen för analysen av stödets förenlighet med den inre marknaden ska fastställa vilka belopp och faktiska kostnader som burits av CELF. |
| --- | --- |

(109)

Såsom kommissionen framhöll i beslutet om att utvidga granskningsförfarandet är det de franska myndigheterna som inom ramen för analysen av stödets förenlighet med den inre marknaden ska fastställa vilka belopp och faktiska kostnader som burits av CELF.

| (110) | I beslutet om ett utvidgat granskningsförfarande uppmanade kommissionen därför de franska myndigheterna att lämna en rad upplysningar för att med anledning av förstainstansrättens dom kunna avgöra om stödet är proportionerligt eller ej. Kommissionen bad bland annat om följande upplysningar:






  — | Tillfredsställande skäl till att uppgifterna om kostnaderna för små beställningar inte skulle vara tillgängliga för de olika berörda åren och en godtagbar förklaring till varför en extrapolering utifrån år 1994 inte är godtagbar. |
| --- | --- | --- |

(110)

I beslutet om ett utvidgat granskningsförfarande uppmanade kommissionen därför de franska myndigheterna att lämna en rad upplysningar för att med anledning av förstainstansrättens dom kunna avgöra om stödet är proportionerligt eller ej. Kommissionen bad bland annat om följande upplysningar:

—

Tillfredsställande skäl till att uppgifterna om kostnaderna för små beställningar inte skulle vara tillgängliga för de olika berörda åren och en godtagbar förklaring till varför en extrapolering utifrån år 1994 inte är godtagbar.

| — | Uppgifter som gör det möjligt att beräkna (och inte enbart uppskatta) de faktiska kostnaderna för expediering av små beställningar 1994 (åtminstone för vissa kostnadsslag) och eventuellt en godtagbar förklaring till varför en uppskattning av dessa kostnader utifrån de totala kostnader som burits av CELF skulle kunna godtas. |
| --- | --- |

—

Uppgifter som gör det möjligt att beräkna (och inte enbart uppskatta) de faktiska kostnaderna för expediering av små beställningar 1994 (åtminstone för vissa kostnadsslag) och eventuellt en godtagbar förklaring till varför en uppskattning av dessa kostnader utifrån de totala kostnader som burits av CELF skulle kunna godtas.

| — | Övertygande fördelningsnycklar som gör det möjligt att fördela en del av de sammanlagda kostnaderna till expeditionen av små beställningar och som kan användas på alla kostnadsslag under den berörda perioden. |
| --- | --- |

—

Övertygande fördelningsnycklar som gör det möjligt att fördela en del av de sammanlagda kostnaderna till expeditionen av små beställningar och som kan användas på alla kostnadsslag under den berörda perioden.

| — | Uppgifter om hur de elektroniskt översända beställningarna utvecklades under de berörda åren. |
| --- | --- |

—

Uppgifter om hur de elektroniskt översända beställningarna utvecklades under de berörda åren.

| — | Uppgifter om kostnaderna i anslutning till små beställningar där underbyggda korrigeringskoefficienter saknas. |
| --- | --- |

—

Uppgifter om kostnaderna i anslutning till små beställningar där underbyggda korrigeringskoefficienter saknas.

| — | En beräkning av de kostnader som burits av CELF för expedieringen av små beställningar utan korrigeringskoefficienter, och med användning av korrigeringskoefficienter enbart för sådana beställningar som inte översänts elektroniskt. |
| --- | --- |

—

En beräkning av de kostnader som burits av CELF för expedieringen av små beställningar utan korrigeringskoefficienter, och med användning av korrigeringskoefficienter enbart för sådana beställningar som inte översänts elektroniskt.

| — | Frankrikes synpunkter på förstainstansrättens påstående om att utan uppräkning med hjälp av korrigeringskoefficienter skulle kostnaderna för att expediera små beställningar ha sjunkit med över 635 000 franska franc (96 805,13 euro), även om man bara hade bortsett från de kostnadsslag som hade räknats upp med koefficienten 3. Enligt förstainstansrättens beräkningar skulle alltså verksamhetsresultaten från expedieringen av små beställningar ha uppvisat ett överskott på över 600 000 franska franc (91 469,41 euro). |
| --- | --- |

—

Frankrikes synpunkter på förstainstansrättens påstående om att utan uppräkning med hjälp av korrigeringskoefficienter skulle kostnaderna för att expediera små beställningar ha sjunkit med över 635 000 franska franc (96 805,13 euro), även om man bara hade bortsett från de kostnadsslag som hade räknats upp med koefficienten 3. Enligt förstainstansrättens beräkningar skulle alltså verksamhetsresultaten från expedieringen av små beställningar ha uppvisat ett överskott på över 600 000 franska franc (91 469,41 euro).

| — | Frankrikes synpunkter på CELF:s möjligheter att göra en rimlig vinst. |
| --- | --- |

—

Frankrikes synpunkter på CELF:s möjligheter att göra en rimlig vinst.

| (111) | Såsom framhölls redan i beslutet om ett utvidgat granskningsförfarande behövde kommissionen kompletterande upplysningar och aktualiserade uppgifter från Frankrike eftersom den annars inte kunde använda de uppgifter om användningen av stödet för expedition av små beställningar som Frankrike lämnade för 1994–2001 i sina skrivelser av den 17 januari 2003 och inte heller analysen av de redovisningsuppgifter som lämnades i skrivelsen av den 5 mars 1998. |
| --- | --- |

(111)

Såsom framhölls redan i beslutet om ett utvidgat granskningsförfarande behövde kommissionen kompletterande upplysningar och aktualiserade uppgifter från Frankrike eftersom den annars inte kunde använda de uppgifter om användningen av stödet för expedition av små beställningar som Frankrike lämnade för 1994–2001 i sina skrivelser av den 17 januari 2003 och inte heller analysen av de redovisningsuppgifter som lämnades i skrivelsen av den 5 mars 1998.

| (112) | Frankrike lämnade dock inte de närmare upplysningar som kommissionen begärde i sitt beslut om ett utvidgat granskningsförfarande, utan översände bara avseende stödets proportionalitet samma upplysningar som lämnats den 17 september 2002, den 17 januari 2003 och den 11 mars 2003 och som kommissionen inte kunde använda i befintligt skick med anledning av förstainstansrättens dom av den 15 april 2008. |
| --- | --- |

(112)

Frankrike lämnade dock inte de närmare upplysningar som kommissionen begärde i sitt beslut om ett utvidgat granskningsförfarande, utan översände bara avseende stödets proportionalitet samma upplysningar som lämnats den 17 september 2002, den 17 januari 2003 och den 11 mars 2003 och som kommissionen inte kunde använda i befintligt skick med anledning av förstainstansrättens dom av den 15 april 2008.

| (113) | I en skrivelse av den 8 oktober 2009 påminde därför kommissionen Frankrike om sin begäran om ytterligare upplysningar på dessa punkter och uppgav att om dessa upplysningar inte kunde lämnas inom tio dagar måste kommissionen fatta ett slutligt beslut med utgångspunkt i tillgänglig information i enlighet med artikel 13.1 i tillämpningsföreskrifterna, i förekommande fall efter att ha utfärdat ett föreläggande om att lämna upplysningar i enlighet med artikel 10.3 i förordning (EG) nr 659/1999. |
| --- | --- |

(113)

I en skrivelse av den 8 oktober 2009 påminde därför kommissionen Frankrike om sin begäran om ytterligare upplysningar på dessa punkter och uppgav att om dessa upplysningar inte kunde lämnas inom tio dagar måste kommissionen fatta ett slutligt beslut med utgångspunkt i tillgänglig information i enlighet med artikel 13.1 i tillämpningsföreskrifterna, i förekommande fall efter att ha utfärdat ett föreläggande om att lämna upplysningar i enlighet med artikel 10.3 i förordning (EG) nr 659/1999.

| (114) | I en skrivelse av den 21 oktober 2009 uppgav Frankrike att de inte hade ytterligare upplysningar och hänvisade till sina synpunkter av den 9 juni 2009. |
| --- | --- |

(114)

I en skrivelse av den 21 oktober 2009 uppgav Frankrike att de inte hade ytterligare upplysningar och hänvisade till sina synpunkter av den 9 juni 2009.

| (115) | I ett beslut av den 20 november 2009 (beslutet om ett utvidgat granskningsförfarande) förelade kommissionen därför Frankrike att lämna de begärda upplysningarna, eftersom de inte inkommit trots upprepade påminnelser. |
| --- | --- |

(115)

I ett beslut av den 20 november 2009 (beslutet om ett utvidgat granskningsförfarande) förelade kommissionen därför Frankrike att lämna de begärda upplysningarna, eftersom de inte inkommit trots upprepade påminnelser.

| (116) | I en skrivelse av den 2 december 2009 uppgav Frankrike att det inte fanns ytterligare upplysningar att lämna till kommissionen och hänvisade till sina synpunkter av den 9 juni 2009. |
| --- | --- |

(116)

I en skrivelse av den 2 december 2009 uppgav Frankrike att det inte fanns ytterligare upplysningar att lämna till kommissionen och hänvisade till sina synpunkter av den 9 juni 2009.

| (117) | Men i artikel 13 i tillämpningsföreskrifterna sägs följande: ”Undersökningen av eventuellt olagligt stöd skall leda till ett beslut (...) Om en medlemsstat underlåter att följa ett föreläggande om att lämna upplysningar, skall beslutet fattas på grundval av tillgängliga upplysningar.” |
| --- | --- |

(117)

Men i artikel 13 i tillämpningsföreskrifterna sägs följande: ”Undersökningen av eventuellt olagligt stöd skall leda till ett beslut (...) Om en medlemsstat underlåter att följa ett föreläggande om att lämna upplysningar, skall beslutet fattas på grundval av tillgängliga upplysningar.”

| (118) | Såsom redan nämnts har Frankrike inte till kommissionen lämnat de upplysningar som begärts upprepade gånger, och senast i föreläggandet av den 20 november 2009. |
| --- | --- |

(118)

Såsom redan nämnts har Frankrike inte till kommissionen lämnat de upplysningar som begärts upprepade gånger, och senast i föreläggandet av den 20 november 2009.

| (119) | I enlighet med artikel 13 i tillämpningsföreskrifterna måste kommissionen därför fatta sitt beslut på grundval av tillgängliga upplysningar, samtidigt som den erinrar om att det i vilket fall som helst åligger de franska myndigheterna att visa att det granskade stödet är förenligt med den inre marknaden, och därmed att det är proportionerligt. |
| --- | --- |

(119)

I enlighet med artikel 13 i tillämpningsföreskrifterna måste kommissionen därför fatta sitt beslut på grundval av tillgängliga upplysningar, samtidigt som den erinrar om att det i vilket fall som helst åligger de franska myndigheterna att visa att det granskade stödet är förenligt med den inre marknaden, och därmed att det är proportionerligt.

| (120) | Med tanke på förstainstansrättens dom av den 15 april 2008 och de upplysningar som är tillgängliga för kommissionen går det inte att göra en extrapolering av de beräknade kostnaderna för expediering av små beställningar för år 1994. Det går inte heller att använda de kostnadsfördelningsnycklar som inte motiverats eller att utgå från de uppgifter där ej motiverade korrigeringskoefficienter använts, i synnerhet när det gäller elektroniskt översända beställningar. Med tanke på den beräkning av kostnaderna för expediering av små beställningar som finns i förstainstansrättens dom, och eftersom Frankrike inte försett kommissionen med upplysningar som kunnat undanröja de tvivel som kommissionen redovisade i beslutet om ett utvidgat granskningsförfarande, är det inte påvisat att stödet är proportionerligt och inte heller att expedieringen av de små beställningarna inte varit vinstgivande. |
| --- | --- |

(120)

Med tanke på förstainstansrättens dom av den 15 april 2008 och de upplysningar som är tillgängliga för kommissionen går det inte att göra en extrapolering av de beräknade kostnaderna för expediering av små beställningar för år 1994. Det går inte heller att använda de kostnadsfördelningsnycklar som inte motiverats eller att utgå från de uppgifter där ej motiverade korrigeringskoefficienter använts, i synnerhet när det gäller elektroniskt översända beställningar. Med tanke på den beräkning av kostnaderna för expediering av små beställningar som finns i förstainstansrättens dom, och eftersom Frankrike inte försett kommissionen med upplysningar som kunnat undanröja de tvivel som kommissionen redovisade i beslutet om ett utvidgat granskningsförfarande, är det inte påvisat att stödet är proportionerligt och inte heller att expedieringen av de små beställningarna inte varit vinstgivande.

| (121) | Därför anser kommissionen att det inte har visats att de stöd som betalades ut mellan 1994 och 2001 uppfyller proportionalitetskriteriet. |
| --- | --- |

(121)

Därför anser kommissionen att det inte har visats att de stöd som betalades ut mellan 1994 och 2001 uppfyller proportionalitetskriteriet.

| (122) | Dessa stöd är därför inte förenliga med den inre marknaden i enlighet med artikel 107.3 d i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(122)

Dessa stöd är därför inte förenliga med den inre marknaden i enlighet med artikel 107.3 d i EUF-fördraget.

b)   Bedömning av stödet i förhållande till artikel 107.3 c i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

| (123) | I artikel 107.3 c EUF-fördraget (f.d. artikel 87.3 c i EG-fördraget) fastställs emellertid att stöd kan anses förenligt med den inre marknaden om det är avsett att ”underlätta utveckling av vissa näringsverksamheter eller vissa regioner, när det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset.” |
| --- | --- |

(123)

I artikel 107.3 c EUF-fördraget (f.d. artikel 87.3 c i EG-fördraget) fastställs emellertid att stöd kan anses förenligt med den inre marknaden om det är avsett att ”underlätta utveckling av vissa näringsverksamheter eller vissa regioner, när det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset.”

| (124) | Enligt förstainstansrättens dom av den 15 april 2008 är undantaget i artikel 107.3 d i EUF-fördraget (f.d. artikel 87.3 d i EG-fördraget) inte tillämpligt på de stöd som betalades ut till CELF mellan år 1980 och 1993. Därför måste det prövas om undantaget enligt artikel 107.3 c i EUF-fördraget (f.d. artikel 87.3 c i EG-fördraget) är tillämpligt. |
| --- | --- |

(124)

Enligt förstainstansrättens dom av den 15 april 2008 är undantaget i artikel 107.3 d i EUF-fördraget (f.d. artikel 87.3 d i EG-fördraget) inte tillämpligt på de stöd som betalades ut till CELF mellan år 1980 och 1993. Därför måste det prövas om undantaget enligt artikel 107.3 c i EUF-fördraget (f.d. artikel 87.3 c i EG-fördraget) är tillämpligt.

| (125) | Samma prövning bör göras avseende de stöd som betalades ut mellan 1994 och slutet av 2001, på vilka kommissionen i skäl 122 ansåg att undantaget i artikel 107.3 d i EUF-fördraget (f.d. artikel 87.3 d i EG-fördraget) inte var tillämpligt. |
| --- | --- |

(125)

Samma prövning bör göras avseende de stöd som betalades ut mellan 1994 och slutet av 2001, på vilka kommissionen i skäl 122 ansåg att undantaget i artikel 107.3 d i EUF-fördraget (f.d. artikel 87.3 d i EG-fördraget) inte var tillämpligt.

| (126) | För att se om artikel 107.3 c i EUF-fördraget kan användas måste kommissionen pröva om de aktuella stöden faktiskt motsvarade ett gemensamt intresse och inte påverkade handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset. |
| --- | --- |

(126)

För att se om artikel 107.3 c i EUF-fördraget kan användas måste kommissionen pröva om de aktuella stöden faktiskt motsvarade ett gemensamt intresse och inte påverkade handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset.

| (127) | Kommissionen anser att stöden faktiskt motsvarade ett sådant gemensamt intresse som angivits tidigare. Det bör på denna punkt erinras om att det faktum att undantaget i f.d. artikel 87.3 c i EG-fördraget fördes in i fördraget om Europeiska unionen (artikel 107.3 d i EUF-fördraget) bekräftar de bedömningar kommissionen gjort med anledning av f.d. artikel 92.3 c innan fördraget om Europeiska unionen trädde i kraft. Kommissionen har tidigare med utgångspunkt i denna artikel godkänt stöd som haft kulturella syften. Denna praxis får sin bekräftelse i domarna från Europeiska unionens rättsliga instanser, till exempel i den tidigare citerade domen från förstainstansrätten av den 18 september 1995 där denna konstaterade att kommissionen, med utgångspunkt i f.d. artikel 92.3 c i EG-fördraget, kunde fatta ett förmånligt beslut avseende de tre stödprojekt som CELF förvaltade (stöd till lufttransport, programmet ”Page à page” och programmet ”Plus”. |
| --- | --- |

(127)

Kommissionen anser att stöden faktiskt motsvarade ett sådant gemensamt intresse som angivits tidigare. Det bör på denna punkt erinras om att det faktum att undantaget i f.d. artikel 87.3 c i EG-fördraget fördes in i fördraget om Europeiska unionen (artikel 107.3 d i EUF-fördraget) bekräftar de bedömningar kommissionen gjort med anledning av f.d. artikel 92.3 c innan fördraget om Europeiska unionen trädde i kraft. Kommissionen har tidigare med utgångspunkt i denna artikel godkänt stöd som haft kulturella syften. Denna praxis får sin bekräftelse i domarna från Europeiska unionens rättsliga instanser, till exempel i den tidigare citerade domen från förstainstansrätten av den 18 september 1995 där denna konstaterade att kommissionen, med utgångspunkt i f.d. artikel 92.3 c i EG-fördraget, kunde fatta ett förmånligt beslut avseende de tre stödprojekt som CELF förvaltade (stöd till lufttransport, programmet ”Page à page” och programmet ”Plus”.

| (128) | Kommissionen anser däremot att det inte är bevisat att stöden var proportionerliga i förhållande till det eftersträvade målet. |
| --- | --- |

(128)

Kommissionen anser däremot att det inte är bevisat att stöden var proportionerliga i förhållande till det eftersträvade målet.

| (129) | I beslutet om att utvidga granskningsförfarandet och i föreläggandet om att lämna upplysningar uppmanade kommissionen Frankrike att inkomma med synpunkter på stödens proportionalitet med avseende på artikel 107.3 c i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(129)

I beslutet om att utvidga granskningsförfarandet och i föreläggandet om att lämna upplysningar uppmanade kommissionen Frankrike att inkomma med synpunkter på stödens proportionalitet med avseende på artikel 107.3 c i EUF-fördraget.

| (130) | Såsom redan nämnts försåg Frankrike inte kommissionen med upplysningar som skulle ha gjort det möjligt att visa att de stöd som betalades ut från och med 1980 var proportionerliga, upplysningar som kommissionen senast efterfrågade i föreläggandet av den 20 november 2009. |
| --- | --- |

(130)

Såsom redan nämnts försåg Frankrike inte kommissionen med upplysningar som skulle ha gjort det möjligt att visa att de stöd som betalades ut från och med 1980 var proportionerliga, upplysningar som kommissionen senast efterfrågade i föreläggandet av den 20 november 2009.

| (131) | I enlighet med artikel 13 i tillämpningsföreskrifterna antar kommissionen därför sitt beslut på grundval av tillgängliga upplysningar, samtidigt som den erinrar om att det i vilket fall som helst åligger de franska myndigheterna att visa att det granskade stödet är förenligt med den inre marknaden, och därmed att det är proportionerligt. |
| --- | --- |

(131)

I enlighet med artikel 13 i tillämpningsföreskrifterna antar kommissionen därför sitt beslut på grundval av tillgängliga upplysningar, samtidigt som den erinrar om att det i vilket fall som helst åligger de franska myndigheterna att visa att det granskade stödet är förenligt med den inre marknaden, och därmed att det är proportionerligt.

| (132) | Resonemanget om stödens proportionalitet enligt artikel 107.3 d i EUF-fördraget kan användas även här i tillämpliga delar. |
| --- | --- |

(132)

Resonemanget om stödens proportionalitet enligt artikel 107.3 d i EUF-fördraget kan användas även här i tillämpliga delar.

| (133) | Därför anser kommissionen att det inte har visats att stöden uppfyller proportionalitetskriteriet. |
| --- | --- |

(133)

Därför anser kommissionen att det inte har visats att stöden uppfyller proportionalitetskriteriet.

| (134) | Sammanfattningsvis anser kommissionen därför att det ifrågavarande stödet inte är förenligt med den inre marknaden med hänvisning till artikel 107.3 c i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(134)

Sammanfattningsvis anser kommissionen därför att det ifrågavarande stödet inte är förenligt med den inre marknaden med hänvisning till artikel 107.3 c i EUF-fördraget.

C.   Bedömning av Stödet i Förhållande till Artikel 106.2 i Fördraget om Europeiska Unionens Funktionssätt

| (135) | Frankrike har vid upprepade tillfällen anfört att CELF hade ett uppdrag av allmänt intresse och att de omtvistade åtgärderna måste bedömas med hjälp av artikel 106.2 i EUF-fördraget (f.d. artikel 86.2 i EG-fördraget). |
| --- | --- |

(135)

Frankrike har vid upprepade tillfällen anfört att CELF hade ett uppdrag av allmänt intresse och att de omtvistade åtgärderna måste bedömas med hjälp av artikel 106.2 i EUF-fördraget (f.d. artikel 86.2 i EG-fördraget).

| (136) | I den artikeln står följande: ”Företag som anförtrotts att tillhandahålla tjänster av allmänt ekonomiskt intresse eller som har karaktären av fiskala monopol ska vara underkastade reglerna i fördragen, särskilt konkurrensreglerna, i den mån tillämpningen av dessa regler inte rättsligt eller i praktiken hindrar att de särskilda uppgifter som tilldelats dem fullgörs. Utvecklingen av handeln får inte påverkas i en omfattning som strider mot unionens intresse.” |
| --- | --- |

(136)

I den artikeln står följande: ”Företag som anförtrotts att tillhandahålla tjänster av allmänt ekonomiskt intresse eller som har karaktären av fiskala monopol ska vara underkastade reglerna i fördragen, särskilt konkurrensreglerna, i den mån tillämpningen av dessa regler inte rättsligt eller i praktiken hindrar att de särskilda uppgifter som tilldelats dem fullgörs. Utvecklingen av handeln får inte påverkas i en omfattning som strider mot unionens intresse.”

| (137) | För det första måste det prövas om det föreliggande ärendet faktiskt avser tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. Det följer av domstolens rättspraxis att medlemsstaterna har ett stort utrymme för egna bedömningar när det gäller vilken typ av tjänster som ska klassificeras som tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, dock med undantag för sektorer där det finns EU-bestämmelser som reglerar detta. Det är alltså kommissionens uppgift att se till att detta utrymme för bedömningar tillämpas utan att det begås några uppenbara fel när tjänster klassificeras som tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. |
| --- | --- |

(137)

För det första måste det prövas om det föreliggande ärendet faktiskt avser tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. Det följer av domstolens rättspraxis att medlemsstaterna har ett stort utrymme för egna bedömningar när det gäller vilken typ av tjänster som ska klassificeras som tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, dock med undantag för sektorer där det finns EU-bestämmelser som reglerar detta. Det är alltså kommissionens uppgift att se till att detta utrymme för bedömningar tillämpas utan att det begås några uppenbara fel när tjänster klassificeras som tjänster av allmänt ekonomiskt intresse.

| (138) | I det föreliggande ärendet hade Frankrike vid upprepade tillfällen anfört att CELF hade ett särskilt uppdrag i allmänhetens tjänst av kulturell natur som innebar expediering av alla beställningar av böcker på franska som inkom från utländska bokhandlar, oavsett beställningarnas omfattning eller natur. Kommissionen anser att detta uppdrag kan utgöra en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse. |
| --- | --- |

(138)

I det föreliggande ärendet hade Frankrike vid upprepade tillfällen anfört att CELF hade ett särskilt uppdrag i allmänhetens tjänst av kulturell natur som innebar expediering av alla beställningar av böcker på franska som inkom från utländska bokhandlar, oavsett beställningarnas omfattning eller natur. Kommissionen anser att detta uppdrag kan utgöra en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse.

| (139) | För det andra ska det prövas om CELF faktiskt fått i uppdrag att utföra denna tjänst av allmänt ekonomiskt intresse. Enligt EU:s rättspraxis måste företaget av staten ha anförtrotts uppdraget att tillhandahålla tjänsten, med hjälp av en (eller flera) officiell(a) handling(ar) som kan vara utformad på det sätt som krävs i var och en av medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(139)

För det andra ska det prövas om CELF faktiskt fått i uppdrag att utföra denna tjänst av allmänt ekonomiskt intresse. Enligt EU:s rättspraxis måste företaget av staten ha anförtrotts uppdraget att tillhandahålla tjänsten, med hjälp av en (eller flera) officiell(a) handling(ar) som kan vara utformad på det sätt som krävs i var och en av medlemsstaterna.

| (140) | I det föreliggande ärendet har Frankrike sänt in flera avtal som ingåtts mellan CELF och kulturministeriet, som de anser visar att CELF faktiskt anförtrotts det aktuella uppdraget av allmänt ekonomiskt intresse. Frankrike uppger att kulturministeriets direktorat för litteratur och läsning fram till 2001 ingick årliga avtal med CELF. |
| --- | --- |

(140)

I det föreliggande ärendet har Frankrike sänt in flera avtal som ingåtts mellan CELF och kulturministeriet, som de anser visar att CELF faktiskt anförtrotts det aktuella uppdraget av allmänt ekonomiskt intresse. Frankrike uppger att kulturministeriets direktorat för litteratur och läsning fram till 2001 ingick årliga avtal med CELF.

| (141) | Trots kommissionens uppmaningar, däribland i föreläggandet, har Frankrike inte lämnat in några kopior på dessa avtal om ett uppdrag i allmänhetens tjänst för vart och ett av åren. |
| --- | --- |

(141)

Trots kommissionens uppmaningar, däribland i föreläggandet, har Frankrike inte lämnat in några kopior på dessa avtal om ett uppdrag i allmänhetens tjänst för vart och ett av åren.

| (142) | I de avtal som kommissionen har tillgång till saknas närmare upplysningar om vilka skyldigheter att tillhandahålla allmännyttiga tjänster som avses (till exempel anges i avtalet inte under vilket belopp beställningarna är att betrakta som små beställningar). Därför finns det alltså inte ens för dessa år någon handling som tillräckligt tydligt anger vilka skyldigheter som ålagts CELF att tillhandahålla allmännyttiga tjänster. |
| --- | --- |

(142)

I de avtal som kommissionen har tillgång till saknas närmare upplysningar om vilka skyldigheter att tillhandahålla allmännyttiga tjänster som avses (till exempel anges i avtalet inte under vilket belopp beställningarna är att betrakta som små beställningar). Därför finns det alltså inte ens för dessa år någon handling som tillräckligt tydligt anger vilka skyldigheter som ålagts CELF att tillhandahålla allmännyttiga tjänster.

| (143) | Kommissionen anser därför att det inte kunnat visas att CELF i en officiell handling anförtrotts uppdraget att tillhandahålla allmännyttiga tjänster för vart och ett av åren. |
| --- | --- |

(143)

Kommissionen anser därför att det inte kunnat visas att CELF i en officiell handling anförtrotts uppdraget att tillhandahålla allmännyttiga tjänster för vart och ett av åren.

| (144) | Kommissionen anser slutligen att proportionalitetskravet inte är uppfyllt, medan nödvändighetskravet inte behöver prövas eftersom villkoren är kumulativa. |
| --- | --- |

(144)

Kommissionen anser slutligen att proportionalitetskravet inte är uppfyllt, medan nödvändighetskravet inte behöver prövas eftersom villkoren är kumulativa.

| (145) | I de avtal som kommissionen har tillgång till saknas förklaringar av hur stödbeloppet beräknats. CELF:s skyldighet att redovisa hur stödet använts åtföljs inte heller av några sådana beskrivningar av enligt vilka parametrar beräkningarna gjorts eller av hur de allmännyttiga tjänsternas kostnader kontrollerats som gör det möjligt att kontrollera att kostnaderna inte överskattats. Avtalen tillåter att de delar av stöden som inte använts förs över från ett år till ett annat, men anger inte närmare hur detta ska gå till och detta system tycks inte heller ha använts. Såsom nämnts i analysen av stödens proportionalitet med avseende på artikel 107.3 i EUF-fördraget har Frankrike inte lämnat några upplysningar som visar att stöden är proportionerliga med hänsyn till de olika punkterna i förstainstansrättens dom. |
| --- | --- |

(145)

I de avtal som kommissionen har tillgång till saknas förklaringar av hur stödbeloppet beräknats. CELF:s skyldighet att redovisa hur stödet använts åtföljs inte heller av några sådana beskrivningar av enligt vilka parametrar beräkningarna gjorts eller av hur de allmännyttiga tjänsternas kostnader kontrollerats som gör det möjligt att kontrollera att kostnaderna inte överskattats. Avtalen tillåter att de delar av stöden som inte använts förs över från ett år till ett annat, men anger inte närmare hur detta ska gå till och detta system tycks inte heller ha använts. Såsom nämnts i analysen av stödens proportionalitet med avseende på artikel 107.3 i EUF-fördraget har Frankrike inte lämnat några upplysningar som visar att stöden är proportionerliga med hänsyn till de olika punkterna i förstainstansrättens dom.

| (146) | Frankrike har alltså inte försett kommissionen med några sådana upplysningar gör det möjligt att visa att stöden var proportionerliga med avseende på artikel 106.2 i EUF-fördraget, upplysningar som kommissionen senast efterfrågade i föreläggandet av den 20 november 2009 |
| --- | --- |

(146)

Frankrike har alltså inte försett kommissionen med några sådana upplysningar gör det möjligt att visa att stöden var proportionerliga med avseende på artikel 106.2 i EUF-fördraget, upplysningar som kommissionen senast efterfrågade i föreläggandet av den 20 november 2009

| (147) | I enlighet med artikel 13 i tillämpningsföreskrifterna antar kommissionen därför sitt beslut på grundval av tillgängliga upplysningar, samtidigt som den erinrar om att det i vilket fall som helst åligger de franska myndigheterna att visa att det granskade stödet är förenligt med den inre marknaden, och därmed att det är proportionerligt. |
| --- | --- |

(147)

I enlighet med artikel 13 i tillämpningsföreskrifterna antar kommissionen därför sitt beslut på grundval av tillgängliga upplysningar, samtidigt som den erinrar om att det i vilket fall som helst åligger de franska myndigheterna att visa att det granskade stödet är förenligt med den inre marknaden, och därmed att det är proportionerligt.

| (148) | Av samma skäl som anges i analysen av stödens proportionalitet med avseende på artikel 107.3 d i EUF-fördraget anser kommissionen därför att det inte har kunnat visas att de utbetalade stöden uppfyller proportionalitetskraven. |
| --- | --- |

(148)

Av samma skäl som anges i analysen av stödens proportionalitet med avseende på artikel 107.3 d i EUF-fördraget anser kommissionen därför att det inte har kunnat visas att de utbetalade stöden uppfyller proportionalitetskraven.

| (149) | Kommissionen anser därför att tillämpningsvillkoren för artikel 106.2 i EUF-fördraget inte är uppfyllda. |
| --- | --- |

(149)

Kommissionen anser därför att tillämpningsvillkoren för artikel 106.2 i EUF-fördraget inte är uppfyllda.

| (150) | Kommissionen anser därför slutligen att stödordningen programmet för små beställningar (Programme petites commandes) som genomförts av Frankrike till förmån för CELF mellan 1980 och slutet av 2001 är oförenligt med den inre marknaden. |
| --- | --- |

(150)

Kommissionen anser därför slutligen att stödordningen programmet för små beställningar (Programme petites commandes) som genomförts av Frankrike till förmån för CELF mellan 1980 och slutet av 2001 är oförenligt med den inre marknaden.

5.   PRESKRIPTIONSTID, EXCEPTIONELLA OMSTÄNDIGHETER, BERÄTTIGADE FÖRVÄNTNINGAR, RÄTTSSÄKERHETS- OCH PROPORTIONALITETSPRINCIPEN

| (151) | När statligt stöd som är oförenligt med den inre marknaden olagligen betalats ut ska kommissionen i princip beordra den berörda medlemsstaten att vidta alla nödvändiga åtgärder för att återkräva stödet från mottagaren. Enligt artikel 14.1 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 sägs att ”Vid negativa beslut i fall av olagligt stöd skall kommissionen besluta att den berörda medlemsstaten skall vidta alla nödvändiga åtgärder för att återkräva stödet från mottagaren”. |
| --- | --- |

(151)

När statligt stöd som är oförenligt med den inre marknaden olagligen betalats ut ska kommissionen i princip beordra den berörda medlemsstaten att vidta alla nödvändiga åtgärder för att återkräva stödet från mottagaren. Enligt artikel 14.1 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 sägs att ”Vid negativa beslut i fall av olagligt stöd skall kommissionen besluta att den berörda medlemsstaten skall vidta alla nödvändiga åtgärder för att återkräva stödet från mottagaren”.

| (152) | Kommissionen har dock att ta hänsyn till följande omständigheter: |
| --- | --- |

(152)

Kommissionen har dock att ta hänsyn till följande omständigheter:

| (153) | För det första föreskriver artikel 15 i förordning (EG) nr 659/1999 att kommissionens befogenheter att återkräva stöd ska underställas en preskriptionstid på tio år. Preskriptionstiden börjar löpa den dag då det olagliga stödet beviljas mottagaren och avbryts av varje åtgärd avseende det olagliga stödet som vidtas av kommissionen eller av en medlemsstat som agerar på kommissionens begäran. |
| --- | --- |

(153)

För det första föreskriver artikel 15 i förordning (EG) nr 659/1999 att kommissionens befogenheter att återkräva stöd ska underställas en preskriptionstid på tio år. Preskriptionstiden börjar löpa den dag då det olagliga stödet beviljas mottagaren och avbryts av varje åtgärd avseende det olagliga stödet som vidtas av kommissionen eller av en medlemsstat som agerar på kommissionens begäran.

| (154) | Såsom kommissionen framhöll redan i beslutet om ett utvidgat granskningsförfarande, utan att de berörda parterna lämnade några synpunkter på denna punkt, anser kommissionen att den preskriptionsregel som nämns i föregående skäl är tillämplig på det föreliggande ärendet. I dom av den 5 oktober 2006 i Transalpinemålet (21) preciserade domstolen att ”i den utsträckning som förordning nr 659/1999 innehåller processuella regler skall dessa tillämpas på alla administrativa förfaranden beträffande statligt stöd som hade anhängiggjorts vid kommissionen vid tidpunkten för ikraftträdandet av förordning nr 659/1999, det vill säga den 16 april 1999.” Det aktuella ärendet ingår i det formella granskningsförfarande som inleddes den 30 juni 1996. |
| --- | --- |

(154)

Såsom kommissionen framhöll redan i beslutet om ett utvidgat granskningsförfarande, utan att de berörda parterna lämnade några synpunkter på denna punkt, anser kommissionen att den preskriptionsregel som nämns i föregående skäl är tillämplig på det föreliggande ärendet. I dom av den 5 oktober 2006 i Transalpinemålet (21) preciserade domstolen att ”i den utsträckning som förordning nr 659/1999 innehåller processuella regler skall dessa tillämpas på alla administrativa förfaranden beträffande statligt stöd som hade anhängiggjorts vid kommissionen vid tidpunkten för ikraftträdandet av förordning nr 659/1999, det vill säga den 16 april 1999.” Det aktuella ärendet ingår i det formella granskningsförfarande som inleddes den 30 juni 1996.

| (155) | I det föreliggande ärendet har stöd betalats ut varje år sedan 1980 och kommissionen begärde upplysningar från Frankrike i april 1992. De stöd som betalats ut till CELF 1980 och 1981 torde därför inte kunna återkrävas, eftersom preskriptionstiden har löpt ut. |
| --- | --- |

(155)

I det föreliggande ärendet har stöd betalats ut varje år sedan 1980 och kommissionen begärde upplysningar från Frankrike i april 1992. De stöd som betalats ut till CELF 1980 och 1981 torde därför inte kunna återkrävas, eftersom preskriptionstiden har löpt ut.

| (156) | För det andra ska kommissionen inte återkräva stödet om detta skulle stå i strid med någon av EU:s allmänna rättsprinciper. Enligt EU:s rättspraxis måste kommissionen överväga de exceptionella omständigheter som berättigar att den avstår från att yrka återbetalning av de stöd som olagligt beviljats när detta återkrav strider mot en allmän princip i EU-rätten. |
| --- | --- |

(156)

För det andra ska kommissionen inte återkräva stödet om detta skulle stå i strid med någon av EU:s allmänna rättsprinciper. Enligt EU:s rättspraxis måste kommissionen överväga de exceptionella omständigheter som berättigar att den avstår från att yrka återbetalning av de stöd som olagligt beviljats när detta återkrav strider mot en allmän princip i EU-rätten.

| (157) | Det är mot denna bakgrund som kommissionen i beslutet om att utvidga granskningsförfarandet uppmanade Frankrike, stödmottagaren och alla andra berörda parter att inkomma med synpunkter på tillämpningen i föreliggande ärende av principen om berättigade förväntningar, rättslig förutsebarhet, eller andra principer som kunde motivera att kommissionen inte skulle återkräva stödet. |
| --- | --- |

(157)

Det är mot denna bakgrund som kommissionen i beslutet om att utvidga granskningsförfarandet uppmanade Frankrike, stödmottagaren och alla andra berörda parter att inkomma med synpunkter på tillämpningen i föreliggande ärende av principen om berättigade förväntningar, rättslig förutsebarhet, eller andra principer som kunde motivera att kommissionen inte skulle återkräva stödet.

| (158) | Kommissionen noterar att Frankrike i sina synpunkter ansåg att det förelåg exceptionella omständigheter som kan begränsa återbetalningsskyldigheten. SIDE ansåg däremot att några sådana exceptionella omständigheter inte var förhanden. |
| --- | --- |

(158)

Kommissionen noterar att Frankrike i sina synpunkter ansåg att det förelåg exceptionella omständigheter som kan begränsa återbetalningsskyldigheten. SIDE ansåg däremot att några sådana exceptionella omständigheter inte var förhanden.

| (159) | Kommissionen erinrar om att frågan i den begäran om förhandsavgörande som ställdes till domstolen i CELF-målet huvudsakligen gällde huruvida den omständigheten att kommissionen fattat tre på varandra följande beslut, vari den förklarat ett stöd förenligt med den inre marknaden – beslut som därefter ogiltigförklarats av gemenskapsdomstolen – kan utgöra en sådan exceptionell omständighet som kan medföra en begränsning av skyldigheten att återbetala stödet. |
| --- | --- |

(159)

Kommissionen erinrar om att frågan i den begäran om förhandsavgörande som ställdes till domstolen i CELF-målet huvudsakligen gällde huruvida den omständigheten att kommissionen fattat tre på varandra följande beslut, vari den förklarat ett stöd förenligt med den inre marknaden – beslut som därefter ogiltigförklarats av gemenskapsdomstolen – kan utgöra en sådan exceptionell omständighet som kan medföra en begränsning av skyldigheten att återbetala stödet.

| (160) | I den tidigare citerade domen av den 11 mars 2010 hänvisade domstolen först och främst till sin dom av den 12 februari 2008, i vilken det i punkt 65 och framåt fastställs att ”Efter att ett positivt beslut av kommissionen har ogiltigförklarats kan möjligheten inte uteslutas för mottagaren av det i strid med lag verkställda stödet att åberopa exceptionella omständigheter, vilka har kunnat utgöra en giltig grund för mottagarens berättigade förväntningar om att stödet var lagenligt, något som följaktligen även gäller mottagarens möjlighet att motsätta sig återbetalning av stödet” (22). |
| --- | --- |

(160)

I den tidigare citerade domen av den 11 mars 2010 hänvisade domstolen först och främst till sin dom av den 12 februari 2008, i vilken det i punkt 65 och framåt fastställs att ”Efter att ett positivt beslut av kommissionen har ogiltigförklarats kan möjligheten inte uteslutas för mottagaren av det i strid med lag verkställda stödet att åberopa exceptionella omständigheter, vilka har kunnat utgöra en giltig grund för mottagarens berättigade förväntningar om att stödet var lagenligt, något som följaktligen även gäller mottagarens möjlighet att motsätta sig återbetalning av stödet” (22).

| (161) | Domstolen uppgav dock samtidigt att ett av kommissionen fattat positivt beslut inte kan väcka berättigade förväntningar hos stödmottagaren om detta beslut har bestritts inom fristen för talan vid domstol och därefter ogiltigförklarats av Europeiska unionens rättsliga instanser, och inte heller så länge som fristen för att väcka talan inte har löpt ut eller, för det fall talan väckts, så länge Europeiska unionens rättsliga instanser inte har meddelat något definitivt avgörande (23). |
| --- | --- |

(161)

Domstolen uppgav dock samtidigt att ett av kommissionen fattat positivt beslut inte kan väcka berättigade förväntningar hos stödmottagaren om detta beslut har bestritts inom fristen för talan vid domstol och därefter ogiltigförklarats av Europeiska unionens rättsliga instanser, och inte heller så länge som fristen för att väcka talan inte har löpt ut eller, för det fall talan väckts, så länge Europeiska unionens rättsliga instanser inte har meddelat något definitivt avgörande (23).

| (162) | I sin dom av den 11 mars 2010 slog domstolen fast att ogiltigförklaringen av kommissionens tredje positiva beslut i det föreliggande ärendet genom förstainstansrättens dom av den 15 april 2008 inte i sig väcker berättigade förväntningar och inte heller utgör en exceptionell omständighet (24). |
| --- | --- |

(162)

I sin dom av den 11 mars 2010 slog domstolen fast att ogiltigförklaringen av kommissionens tredje positiva beslut i det föreliggande ärendet genom förstainstansrättens dom av den 15 april 2008 inte i sig väcker berättigade förväntningar och inte heller utgör en exceptionell omständighet (24).

| (163) | Domstolen tillade att den omständigheten att det är ovanligt med tre på varandra följande ogiltigförklaringar, a priori, visar på målets svårighetsgrad, men långt ifrån ger upphov till berättigade förväntningar, utan snarare ger stödmottagaren större anledning att tvivla på det omtvistade stödets förenlighet med den inre marknaden. Domstolen medgav att tre på varandra följande ogiltigförklaringar är mycket ovanligt, men ansåg att sådana omständigheter likväl ingår i ett rättssystems normala funktion, som ger de rättssubjekt som anser att de blir lidande av ett rättsstridigt stöd möjlighet att väcka talan om ogiltigförklaring av de på varandra följande besluten som gett upphov till situationen. |
| --- | --- |

(163)

Domstolen tillade att den omständigheten att det är ovanligt med tre på varandra följande ogiltigförklaringar, a priori, visar på målets svårighetsgrad, men långt ifrån ger upphov till berättigade förväntningar, utan snarare ger stödmottagaren större anledning att tvivla på det omtvistade stödets förenlighet med den inre marknaden. Domstolen medgav att tre på varandra följande ogiltigförklaringar är mycket ovanligt, men ansåg att sådana omständigheter likväl ingår i ett rättssystems normala funktion, som ger de rättssubjekt som anser att de blir lidande av ett rättsstridigt stöd möjlighet att väcka talan om ogiltigförklaring av de på varandra följande besluten som gett upphov till situationen.

| (164) | Domstolen ansåg vidare att ingen exceptionell omständighet heller kan anses föreligga i det aktuella ärendet med hänvisning till rättssäkerhetsprincipen (25). Så länge kommissionen inte har fattat något beslut om godkännande och så länge fristen för att väcka talan mot ett sådant beslut inte har löpt ut, kan stödmottagaren nämligen inte vara säker på att stödet är rättsenligt och varken åberopa principen om skydd för berättigade förväntningar eller rättssäkerhetsprincipen. |
| --- | --- |

(164)

Domstolen ansåg vidare att ingen exceptionell omständighet heller kan anses föreligga i det aktuella ärendet med hänvisning till rättssäkerhetsprincipen (25). Så länge kommissionen inte har fattat något beslut om godkännande och så länge fristen för att väcka talan mot ett sådant beslut inte har löpt ut, kan stödmottagaren nämligen inte vara säker på att stödet är rättsenligt och varken åberopa principen om skydd för berättigade förväntningar eller rättssäkerhetsprincipen.

| (165) | Domstolen ansåg vidare i sin dom av den 11 mars 2010 (26) att inte heller enligt proportionalitetsprincipen kan, i en situation som den som är aktuell vid den nationella domstolen, förekomsten av en exceptionell omständighet beaktas. Följaktligen kan återkrav av stödet, i syfte att återställa den tidigare situationen, i princip inte betraktas som en oproportionerlig åtgärd i förhållande till målen med fördragets bestämmelser om statligt stöd. |
| --- | --- |

(165)

Domstolen ansåg vidare i sin dom av den 11 mars 2010 (26) att inte heller enligt proportionalitetsprincipen kan, i en situation som den som är aktuell vid den nationella domstolen, förekomsten av en exceptionell omständighet beaktas. Följaktligen kan återkrav av stödet, i syfte att återställa den tidigare situationen, i princip inte betraktas som en oproportionerlig åtgärd i förhållande till målen med fördragets bestämmelser om statligt stöd.

| (166) | Domstolen slog därför fast att den omständigheten att kommissionen fattat tre på varandra följande beslut, vari den förklarat ett stöd förenligt med den inre marknaden – beslut som därefter ogiltigförklarats av gemenskapsdomstolen – inte i sig kan utgöra en sådan exceptionell omständighet som kan medföra en begränsning av skyldigheten att återbetala ett olagligt och med den inre marknaden oförenligt stöd. |
| --- | --- |

(166)

Domstolen slog därför fast att den omständigheten att kommissionen fattat tre på varandra följande beslut, vari den förklarat ett stöd förenligt med den inre marknaden – beslut som därefter ogiltigförklarats av gemenskapsdomstolen – inte i sig kan utgöra en sådan exceptionell omständighet som kan medföra en begränsning av skyldigheten att återbetala ett olagligt och med den inre marknaden oförenligt stöd.

| (167) | Med hänsyn till det ovanstående och i avsaknad av övriga uppgifter som skulle kunna tyda på exceptionella omständigheter, anser kommissionen därför att det i det aktuella ärendet inte föreligger några sådana exceptionella omständigheter som skulle kunna begränsa CELF:s skyldighet att återbetala stödet (utom när det gäller de belopp som betalades ut 1980 och 1981, vilket förklarats ovan). |
| --- | --- |

(167)

Med hänsyn till det ovanstående och i avsaknad av övriga uppgifter som skulle kunna tyda på exceptionella omständigheter, anser kommissionen därför att det i det aktuella ärendet inte föreligger några sådana exceptionella omständigheter som skulle kunna begränsa CELF:s skyldighet att återbetala stödet (utom när det gäller de belopp som betalades ut 1980 och 1981, vilket förklarats ovan).

6.   ÅTERKRAV

| (168) | I enlighet med artikel 14 i förordning (EG) nr 659/99 ska Frankrike därför från CELF återkräva det stöd som betalats ut inom ramen för programmet för små beställningar mellan år 1982 och 2001. |
| --- | --- |

(168)

I enlighet med artikel 14 i förordning (EG) nr 659/99 ska Frankrike därför från CELF återkräva det stöd som betalats ut inom ramen för programmet för små beställningar mellan år 1982 och 2001.

| (169) | Det framgår av tabellen (27) att det sammanlagda stödbelopp som ska återvinnas från CELF och som motsvarar det stöd som betalades ut mellan åren 1982 och 2001 uppgår till 4 631 401 euro, till vilket kommer ränta. |
| --- | --- |

(169)

Det framgår av tabellen (27) att det sammanlagda stödbelopp som ska återvinnas från CELF och som motsvarar det stöd som betalades ut mellan åren 1982 och 2001 uppgår till 4 631 401 euro, till vilket kommer ränta.

| (170) | I enlighet med artikel 14.2 i förordning (EG) nr 659/99 ska det stöd som ska återkrävas innefatta ränta som ska beräknas från och med den dag det olagliga stödet ställdes till mottagarens förfogande och fram till dess att det faktiskt återbetalats. |
| --- | --- |

(170)

I enlighet med artikel 14.2 i förordning (EG) nr 659/99 ska det stöd som ska återkrävas innefatta ränta som ska beräknas från och med den dag det olagliga stödet ställdes till mottagarens förfogande och fram till dess att det faktiskt återbetalats.

| (171) | Av domstolens dom av den 12 oktober 2000 i Magefesamålet (28) framgår dock att man, när ett företag försatts i konkurs och det föreskrivs i nationell lagstiftning, inte behöver återkräva sådan ränta som upplupit efter det att företaget försattes i konkurs och som avser stöd som olagligen uppburits innan företaget försattes i konkurs. |
| --- | --- |

(171)

Av domstolens dom av den 12 oktober 2000 i Magefesamålet (28) framgår dock att man, när ett företag försatts i konkurs och det föreskrivs i nationell lagstiftning, inte behöver återkräva sådan ränta som upplupit efter det att företaget försattes i konkurs och som avser stöd som olagligen uppburits innan företaget försattes i konkurs.

| (172) | I sin skrivelse av den 27 januari 2010 upplyste Frankrike kommissionen om den situation som CELF nu befinner sig i. |
| --- | --- |

(172)

I sin skrivelse av den 27 januari 2010 upplyste Frankrike kommissionen om den situation som CELF nu befinner sig i.

| (173) | På grund av CELF:s ekonomiska situation inleddes ett skyddsförfarande den 25 februari 2009. En förvaltare har utsetts. |
| --- | --- |

(173)

På grund av CELF:s ekonomiska situation inleddes ett skyddsförfarande den 25 februari 2009. En förvaltare har utsetts.

| (174) | Franska staten har bekräftat följande fordringar avseende de belopp som berörs av tvisten om statligt stöd: 11 885 785,02 euro (för betalning av ränta enligt den tidigare citerade domen från Conseil d’État av den 19 december 2008) och 4 814 339,9 euro (för eventuell återbetalning av det stödbelopp som betalats ut under åren 1980–2001). |
| --- | --- |

(174)

Franska staten har bekräftat följande fordringar avseende de belopp som berörs av tvisten om statligt stöd: 11 885 785,02 euro (för betalning av ränta enligt den tidigare citerade domen från Conseil d’État av den 19 december 2008) och 4 814 339,9 euro (för eventuell återbetalning av det stödbelopp som betalats ut under åren 1980–2001).

| (175) | Frankrike uppgav att sammanställningen av fordringarna visade att de sammanlagda deklarerade skulderna uppgick till 21 254 232,29 euro, och att de tvistiga fordringarna uppgick till 17 045 039,50 euro. |
| --- | --- |

(175)

Frankrike uppgav att sammanställningen av fordringarna visade att de sammanlagda deklarerade skulderna uppgick till 21 254 232,29 euro, och att de tvistiga fordringarna uppgick till 17 045 039,50 euro.

| (176) | Efter att ha konstaterat att det inte gick att lösa den ekonomiska situationen begärde förvaltaren att säkerhetsförfarandet skulle övergå i tvångslikvidation med tanke på de fordringar som staten deklarerat. |
| --- | --- |

(176)

Efter att ha konstaterat att det inte gick att lösa den ekonomiska situationen begärde förvaltaren att säkerhetsförfarandet skulle övergå i tvångslikvidation med tanke på de fordringar som staten deklarerat.

| (177) | I beslut av den 9 september 2009 konstaterade Tribunal de Commerce de Paris att företagets skuldsättning uteslöt möjligheten att upprätta en plan för fortsatt verksamhet, och meddelade därmed att CELF skulle tvångslikvideras och utsåg en likvidator. Domstolen fastställde en frist på två år för att avsluta slutgranskningen av tvångslikvidationen. Frankrike uppgav att pågående eller eventuella framtida tvister dock kan göra det nödvändigt att skjuta upp slutdatum för likvidationen. |
| --- | --- |

(177)

I beslut av den 9 september 2009 konstaterade Tribunal de Commerce de Paris att företagets skuldsättning uteslöt möjligheten att upprätta en plan för fortsatt verksamhet, och meddelade därmed att CELF skulle tvångslikvideras och utsåg en likvidator. Domstolen fastställde en frist på två år för att avsluta slutgranskningen av tvångslikvidationen. Frankrike uppgav att pågående eller eventuella framtida tvister dock kan göra det nödvändigt att skjuta upp slutdatum för likvidationen.

| (178) | Frankrike meddelade även att alla anställda vid CELF sagts upp och att likvidationsenheten upplöstes den 31 december 2009. De enda pågående transaktionerna avser täckning av utestående kundfordringar. |
| --- | --- |

(178)

Frankrike meddelade även att alla anställda vid CELF sagts upp och att likvidationsenheten upplöstes den 31 december 2009. De enda pågående transaktionerna avser täckning av utestående kundfordringar.

| (179) | Frankrike har via e-postmeddelande av den 9 mars 2010 uppgivit att likvidationen av CELF skett med vederbörlig hänsyn till gällande bestämmelser om likvidering av företag. |
| --- | --- |

(179)

Frankrike har via e-postmeddelande av den 9 mars 2010 uppgivit att likvidationen av CELF skett med vederbörlig hänsyn till gällande bestämmelser om likvidering av företag.

| (180) | Enligt de uppgifter som lämnats till kommissionen av Frankrike bedriver CELF alltså inte längre någon ekonomisk verksamhet. |
| --- | --- |

(180)

Enligt de uppgifter som lämnats till kommissionen av Frankrike bedriver CELF alltså inte längre någon ekonomisk verksamhet.

| (181) | Under den pågående likvideringen av CELF bör Frankrike därför, med avseende på sin skyldighet att återkräva det olagliga stödet, i synnerhet bevaka att likvideringen av det mottagande företaget sker enligt tillämplig rättspraxis (29). Detta förutsätter i synnerhet att CELF:s tillgångar säljs till gällande marknadsvärde, att staten skriver in sina fordringar avseende återkravet av det olagliga stödet i skulden för det bolag som ska likvideras och sedan bevakar sina rättigheter i egenskap av fordringsägare i alla etapper av förfarandet, fram till dess likvideringen avslutats. |
| --- | --- |

(181)

Under den pågående likvideringen av CELF bör Frankrike därför, med avseende på sin skyldighet att återkräva det olagliga stödet, i synnerhet bevaka att likvideringen av det mottagande företaget sker enligt tillämplig rättspraxis (29). Detta förutsätter i synnerhet att CELF:s tillgångar säljs till gällande marknadsvärde, att staten skriver in sina fordringar avseende återkravet av det olagliga stödet i skulden för det bolag som ska likvideras och sedan bevakar sina rättigheter i egenskap av fordringsägare i alla etapper av förfarandet, fram till dess likvideringen avslutats.

| (182) | När det gäller beräkningen av räntan bör det framhållas att det i den franska handelsbalkens artikel L 622–28 sägs att ”beslutet om att inleda ett [säkerhets]förfarande avbryter de rättsliga och avtalsenliga fordringarna tillika med dröjsmålsräntor och påslag”. |
| --- | --- |

(182)

När det gäller beräkningen av räntan bör det framhållas att det i den franska handelsbalkens artikel L 622–28 sägs att ”beslutet om att inleda ett [säkerhets]förfarande avbryter de rättsliga och avtalsenliga fordringarna tillika med dröjsmålsräntor och påslag”.

| (183) | I det föreliggande ärendet ska därför de stöd som betalats ut till CELF innefatta ränta som beräknas från och med den dag då stödet ställdes till stödmotttagarnas förfogande till och med den 25 februari 2009, då Tribunal de Commerce de Paris beslutade att inleda ett säkerhetsförfarande, som sedan i beslut av den 9 september 2009 omvandlades till tvångslikvidering. |
| --- | --- |

(183)

I det föreliggande ärendet ska därför de stöd som betalats ut till CELF innefatta ränta som beräknas från och med den dag då stödet ställdes till stödmotttagarnas förfogande till och med den 25 februari 2009, då Tribunal de Commerce de Paris beslutade att inleda ett säkerhetsförfarande, som sedan i beslut av den 9 september 2009 omvandlades till tvångslikvidering.

7.   SLUTSATS

| (184) | Kommissionen konstaterar att Frankrike olagligen har genomfört ett stöd till CELF i strid med artikel 108.3 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(184)

Kommissionen konstaterar att Frankrike olagligen har genomfört ett stöd till CELF i strid med artikel 108.3 i EUF-fördraget.

| (185) | Detta stöd är oförenligt med den inre marknaden och ska återkrävas av Frankrike, med undantag för de belopp som betalades ut 1980 och 1981, där preskription har inträtt. |
| --- | --- |

(185)

Detta stöd är oförenligt med den inre marknaden och ska återkrävas av Frankrike, med undantag för de belopp som betalades ut 1980 och 1981, där preskription har inträtt.

| (186) | Frankrike ska därför från CELF återkräva ett belopp på 4 631 401 euro, till vilket ska läggas ränta för alla stöd som betalats ut varje år från och med 1982. Det stöd som ska återkrävas ska innefatta ränta från och med den dag då stödet ställdes till stödmottagarnas förfogande till och med den 25 februari 2009, då Tribunal de Commerce de Paris beslutade att inleda ett säkerhetsförfarande. |
| --- | --- |

(186)

Frankrike ska därför från CELF återkräva ett belopp på 4 631 401 euro, till vilket ska läggas ränta för alla stöd som betalats ut varje år från och med 1982. Det stöd som ska återkrävas ska innefatta ränta från och med den dag då stödet ställdes till stödmottagarnas förfogande till och med den 25 februari 2009, då Tribunal de Commerce de Paris beslutade att inleda ett säkerhetsförfarande.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det statliga stöd till förmån för Coopérative d’exportation du livre français (CELF) som Frankrike olagligen har genomfört i strid med artikel 108.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt är oförenligt med den inre marknaden.

Artikel 2

1.   Frankrike ska från stödmottagaren återkräva 4 631 401 euro, vilket motsvarar det stöd som beviljades CELF år 1982–2001 enligt den stödordning som avses i artikel 1.

2.   Det stöd som ska återkrävas ska innefatta ränta från och med den dag då stödet ställdes till stödmottagarnas förfogande till och med den 25 februari 2009, då Tribunal de Commerce de Paris beslutade att inleda ett säkerhetsförfarande.

3.   Räntan ska beräknas som sammansatt ränta enligt kapitel V i förordning (EG) nr 794/2004.

Artikel 3

1.   Det återkrav av stöd som avses i artikel 2 ska genomföras omedelbart och effektivt.

2.   Frankrike ska säkerställa att detta beslut genomförs inom fyra månader efter den dag då detta beslut har delgivits.

Artikel 4

1.   Inom två månader efter den dag då detta beslut har delgivits ska Frankrike lämna följande uppgifter till kommissionen:

| a) | Det totala belopp (kapital och räntor) som ska återkrävas från stödmottagaren. |
| --- | --- |

a)

Det totala belopp (kapital och räntor) som ska återkrävas från stödmottagaren.

| b) | En detaljerad beskrivning av de åtgärder som redan har vidtagits eller som planeras för att rätta sig efter detta beslut. |
| --- | --- |

b)

En detaljerad beskrivning av de åtgärder som redan har vidtagits eller som planeras för att rätta sig efter detta beslut.

| c) | Dokument som visar att stödmottagarna har anmodats att betala tillbaka stödet. |
| --- | --- |

c)

Dokument som visar att stödmottagarna har anmodats att betala tillbaka stödet.

2.   Frankrike ska hålla kommissionen underrättad om utvecklingen vad gäller de nationella åtgärder som har vidtagits för att genomföra detta beslut till dess att det återkrav som avses i artikel 2 har slutförts. Frankrike ska på kommissionens begäran omgående lämna uppgifter om de åtgärder som redan har vidtagits eller som planeras för att rätta sig efter detta beslut. Frankrike ska också lämna detaljerade uppgifter om de stödbelopp och räntebelopp som redan har återkrävts från stödmottagaren.

Artikel 5

Detta beslut riktar sig till Frankrike.

Utfärdat i Bryssel den 14 december 2010.

På kommissionens vägnar

Joaquín ALMUNIA

Vice ordförande

---

(1)  Med verkan från och med den 1 december 2009 har artiklarna 86, 87 och 88 i EG-fördraget ersatts av artikel 106, 107 respektive artikel 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget). Innehållet i bestämmelserna är dock i sak oförändrat. I detta beslut bör hänvisningar till artiklarna 106, 107 och 108 i EUF-fördraget i förekommande fall förstås som hänvisningar till artiklarna 86, 87 och 88 i EG-fördraget.

1

(2)  EGT C 366, 5.12.1996, s. 7 och EUT C 142, 23.6.2009, s. 6.

2

(3)  Förstainstansrättens dom av den 15 april 2008 i mål T-348/04, Société Internationale de diffusion et d’édition (SIDE) mot kommissionen, REG s. II-625.

3

(4)  EUT L 85, 2.4.2005, s. 27.

4

(5)  Coopérative d’exportation du livre français bedriver kommersiell verksamhet under namnet Centre d’exportation du livre français (CELF).

5

Coopérative d’exportation du livre français

Centre d’exportation du livre français

(6)  Beslut NN 127/92 ”Stöd till exportörer av franska böcker” (EGT C 174, 25.6.1993, s. 6).

6

(7)  Förstainstansrättens dom av den 18 september 1995 i mål T-49/93, Société Internationale de diffusion et d’édition (SIDE) mot kommissionen, REG s. II–2501.

7

(8)  Som senare omvandlades till programmet ”À l’Est de l’Europe”.

8

(9)  EGT L 44, 18.2.1999, s. 37.

9

(10)  Förstainstansrättens dom av 28 februari 2002 i mål T-155/98, Société internationale de diffusion et d’édition (SIDE) mot kommissionen, REG s. II-1179.

10

(11)  Domstolens dom av den 22 juni 2000 i mål C-332/98, Stöd till Coopérative d’exportation du livre français, Frankrike mot kommissionen, REG 2000, s. I-4833.

11

(12)  EUT C 142, 23.6.2009, s. 6.

12

(13)  EGT L 83, 27.3.1999, s. 1.

13

(14)  Conseil d’État ansåg att andrainstansrätten juridiskt skulle ha kunnat stödja sig dels på att det inte var bevisat att stöden inte överskridit de kostnader som uppkommit med anledning av CELF:s skyldighet att tillhandahålla allmännyttiga tjänster, dels på att man inte i förväg klart och tydligt fastställt ersättningsgrunderna.

14

Conseil d’État

(15)  Domstolens dom av den 12 februari 2008 i mål C-199/06, Centre d’exportation du livre français (CELF), Ministre de la Culture et de la Communication mot Société Internationale de diffusion et d’édition (SIDE), REC s. I-00469.

15

(16)  EUT L 140, 30.4.2004, s. 1.

16

(17)  Domstolens dom av den 11 mars 2010 i mål C-1/09, CELF och Ministre de la Culture mot SIDE.

17

(18)  I sin dom av den 15 april 2008 upphävde förstainstansrätten inte den första och andra meningen i artikel 1 i kommissionens beslut av den 20 april 2004 där det sades att ”Det stöd som Frankrike mellan 1980 och 2001 beviljade Coopérative d’exportation du livre français (CELF) för expedieringen av små beställningar av böcker på franska utgör statligt stöd som omfattas av artikel 87.1 i EG-fördraget. Eftersom Frankrike underlät att anmäla detta stöd till kommissionen innan det betalades ut, var stödet olagligt.”

18

Coopérative d’exportation du livre français

(19)  I sin dom av den 19 december 2008 ansåg Conseil d’État att ”argumenten avseende huruvida de belopp som betalats ut till CELF är att betrakta som statligt stöd och avseende anmälningsskyldigheten måste avvisas”. I domen av den 29 mars 2006 uppgav Conseil d’État, innan ärendet avgjordes i sak, att ”andrainstansrätten varken misstolkat handlingarna i ärendet eller snedvridit omständigheterna i ärendet när den ansåg att stödet i fråga inte enbart utgjorde kompensation för de skyldigheter som följer av tillhandahållandet av allmännyttiga tjänster utan utgjorde sådant statligt stöd som ska anmälas till kommissionen”.

19

Conseil d’État

Conseil d’État

(20)  Domstolens dom av den 24 juli 2003 i mål C-280/00, Altmark Trans och Regierungspräsidium Magdeburg mot Nahverkehrsgesellschaft Altmark, REG 2003, s. I-7747.

20

(21)  Domstolens dom av den 5 oktober 2006 i mål C-368/04, Transalpine Ölleitung in Österreich, REG s. I-09957, punkt 34.

21

(22)  Punkterna 42 och följande.

22

(23)  Punkterna 66–68.

23

(24)  Punkterna 50 och följande.

24

(25)  Punkt 53.

25

(26)  Punkt 54.

26

(27)  Se tabellen i skäl 61 i det föreliggande beslutet.

27

(28)  Domstolens dom av den 12 oktober 2000 i Magefesamålet, mål C-480/92, kommissionen mot Spanien, REG 2000, s. I-08717.

28

(29)  Se även punkt 63 ff. i kommissionens tillkännagivande Effektivare tillämpning av kommissionsbeslut som ålägger medlemsstater att återkräva olagligt och oförenligt statligt stöd (EUT C 272, 15.11.2007, s. 4).

29

Effektivare tillämpning av kommissionsbeslut som ålägger medlemsstater att återkräva olagligt och oförenligt statligt stöd

---

| 24.3.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 78/55 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 78/55

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 23 mars 2011

om genomförande av rådets direktiv 2002/55/EG vad gäller villkoren för att tillåta saluföring av små förpackningar med blandningar av standardutsäde av olika sorters köksväxter av samma art

[delgivet med nr K(2011) 1760]

(Text av betydelse för EES)

(2011/180/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets direktiv 2002/55/EG av den 13 juni 2002 om saluföring av utsäde av köksväxter (1), särskilt artikel 26.3, och

av följande skäl:

| (1) | Några medlemsstater har underrättat kommissionen om att det finns en efterfrågan på marknaden av små förpackningar med blandningar av utsäde av olika sorters köksväxter av samma art. Detaljerade krav rörande sådana små förpackningar måste därför fastställas. |
| --- | --- |

(1)

Några medlemsstater har underrättat kommissionen om att det finns en efterfrågan på marknaden av små förpackningar med blandningar av utsäde av olika sorters köksväxter av samma art. Detaljerade krav rörande sådana små förpackningar måste därför fastställas.

| (2) | Med hänsyn till efterfrågan i de berörda medlemsstaterna bör detta beslut omfatta alla arter som omfattas av direktiv 2002/55/EG. Den största storleken på sådana små förpackningar bör uttryckas som utsädets högsta nettovikt enligt definitionen i artikel 2.1 g i direktiv 2002/55/EG. |
| --- | --- |

(2)

Med hänsyn till efterfrågan i de berörda medlemsstaterna bör detta beslut omfatta alla arter som omfattas av direktiv 2002/55/EG. Den största storleken på sådana små förpackningar bör uttryckas som utsädets högsta nettovikt enligt definitionen i artikel 2.1 g i direktiv 2002/55/EG.

| (3) | Detaljerade bestämmelser bör fastställas avseende märkningen av sådana små förpackningar för att säkerställa spårbarheten och se till att användare får lämplig information. |
| --- | --- |

(3)

Detaljerade bestämmelser bör fastställas avseende märkningen av sådana små förpackningar för att säkerställa spårbarheten och se till att användare får lämplig information.

| (4) | Medlemsstaterna bör rapportera till kommissionen senast i slutet av 2012 om tillämpningen av detta beslut för att göra det möjligt för kommissionen att bedöma hur effektivt detta beslut är och identifiera eventuella frågor som kan behöva behandlas ytterligare. |
| --- | --- |

(4)

Medlemsstaterna bör rapportera till kommissionen senast i slutet av 2012 om tillämpningen av detta beslut för att göra det möjligt för kommissionen att bedöma hur effektivt detta beslut är och identifiera eventuella frågor som kan behöva behandlas ytterligare.

| (5) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för utsäde och uppförökningsmaterial för jordbruk, trädgårdsnäring och skogsbruk. |
| --- | --- |

(5)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för utsäde och uppförökningsmaterial för jordbruk, trädgårdsnäring och skogsbruk.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Medlemsstaterna får tillåta sina egna producenter att saluföra små förpackningar med blandningar av standardutsäde av de arter som förtecknas i artikel 2.1 b i direktiv 2002/55/EG. Sådana små förpackningar får endast innehålla olika sorter av samma art.

Artikel 2

De små förpackningar som avses i artikel 1 får innehålla utsäde med en högsta nettovikt enligt artikel 2.1 g i direktiv 2002/55/EG.

Artikel 3

Medlemsstaterna ska se till att de små förpackningar som avses i artikel 1 förses med leverantörens etikett eller påtryckt eller påstämplad text.

Denna etikett eller text ska innehålla följande uppgifter:

| a) | Orden ”EU:s regler och standarder”. |
| --- | --- |

a)

Orden ”EU:s regler och standarder”.

| b) | Namn och adress för den person som ansvarar för anbringande av etikett eller dennes symbol. |
| --- | --- |

b)

Namn och adress för den person som ansvarar för anbringande av etikett eller dennes symbol.

| c) | Plomberingsåret uttryckt på följande sätt: ”plomberad... [år]”, eller året för den sista provtagningen för den senaste grobarhetsanalysen, uttryckt på följande sätt: ”provtaget... [år]”. Uppgiften ”använd före ... [datum]” får läggas till. |
| --- | --- |

c)

Plomberingsåret uttryckt på följande sätt: ”plomberad... [år]”, eller året för den sista provtagningen för den senaste grobarhetsanalysen, uttryckt på följande sätt: ”provtaget... [år]”. Uppgiften ”använd före ... [datum]” får läggas till.

| d) | Orden ”blandning av sorter av ... [artens namn]”. |
| --- | --- |

d)

Orden ”blandning av sorter av ... [artens namn]”.

| e) | Sortens benämning. |
| --- | --- |

e)

Sortens benämning.

| f) | Förhållandet mellan sorterna, uttryckt som nettovikt eller antal frön. |
| --- | --- |

f)

Förhållandet mellan sorterna, uttryckt som nettovikt eller antal frön.

| g) | Partiets referensnummer som tilldelats av den person som ansvarar för anbringandet av etiketterna. |
| --- | --- |

g)

Partiets referensnummer som tilldelats av den person som ansvarar för anbringandet av etiketterna.

| h) | Netto- eller bruttovikt eller antal frön. |
| --- | --- |

h)

Netto- eller bruttovikt eller antal frön.

| i) | Om vikten anges och pesticider i pulverform, pelleteringsmedel eller andra fasta tillsatser används, anges typ av kemisk behandling eller tillsats samt det ungefärliga förhållandet mellan frögyttringarnas eller frönas vikt och totalvikten. |
| --- | --- |

i)

Om vikten anges och pesticider i pulverform, pelleteringsmedel eller andra fasta tillsatser används, anges typ av kemisk behandling eller tillsats samt det ungefärliga förhållandet mellan frögyttringarnas eller frönas vikt och totalvikten.

Artikel 4

Medlemsstaterna ska rapportera till kommissionen om tillämpningen av detta beslut senast den 31 december 2012.

Artikel 5

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 23 mars 2011.

På kommissionens vägnar

John DALLI

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 193, 20.7.2002, s. 33.

1

---

III Andra akter

EUROPEISKA EKONOMISKA SAMARBETSOMRÅDET

| 24.3.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 78/57 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 78/57

---

BESLUT AV EFTASTATERNAS STÄNDIGA KOMMITTÉ

nr 5/2010/SC

av den 9 december 2010

om ändring av ständiga kommitténs beslut nr 4/2004/SC om inrättande av en kommitté för den finansiella mekanismen för EES

EFTASTATERNAS STÄNDIGA KOMMITTÉ HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, i dess ändrade lydelse enligt protokollet med justeringar av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, nedan kallat EES-avtalet,

med beaktande av avtalet mellan Europeiska unionen, Island, Furstendömet Liechtenstein och Konungariket Norge om en finansiell mekanism för EES för perioden 2009–2014,

med beaktande av protokoll 38b i avtalet om den finansiella mekanismen för EES som infördes i EES-avtalet genom ovannämnda avtal mellan Europeiska unionen, Island, Furstendömet Liechtenstein och Konungariket Norge om en finansiell mekanism för EES för perioden 2009–2014,

med beaktande av avtalet mellan Konungariket Norge och Europeiska unionen om en norsk finansiell mekanism för perioden 2009–2014,

med beaktande av Eftastaternas ständiga kommittés beslut nr 4/2004/SC av den 3 juni 2004 om inrättande av en kommitté för den finansiella mekanismen för EES (1),

med beaktande av Eftastaternas ständiga kommittés beslut nr 1/2010/SC av 28 januari 2010 om inrättande av en tillfällig kommitté för den finansiella mekanismen för EES 2009–2014 (2).

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

I artikel 1 i beslut nr 4/2004/SC ska punkt 1 andra meningen ersättas med följande:

”Kommittén ska förvalta den finansiella mekanismen för EES för perioden 2004–2009 och den finansiella mekanismen för EES för perioden 2009–2014.”

Artikel 2

Detta beslut börjar gälla den dag som rättsakten om inrättandet av den finansiella mekanismen för EES 2009–2014 träder i kraft, eller den dag som den provisoriskt börjar tillämpas.

Artikel 3

Detta beslut ska offentliggöras i EES-delen av och EES-supplementet till Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 9 december 2010.

På ständiga kommitténs vägna

Stefán Haukur JÓHANNESSON

Ordförande

Kåre BRYN

Generalsekreterare

---

(1)  EUT L 52, 23.2.2006, s. 54.

1

(2)  EUT L 53, 4.3.2010, s. 19.

2

---

| 24.3.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 78/58 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 78/58

---

BESLUT AV EFTASTATERNAS STÄNDIGA KOMMITTÉ

nr 6/2010/SC

av den 9 december 2010

om att utvidga uppdraget för byrån för den finansiella mekanismen för EES och den norska finansiella mekanismen

EFTASTATERNAS STÄNDIGA KOMMITTÉ HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, justerat genom protokollet med justeringar av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, nedan kallat EES-avtalet,

med beaktande av Eftastaternas ständiga kommittés beslut nr 1/2004/SC av den 5 februari 2004 om inrättande av byrån för den finansiella mekanismen för EES och den norska finansiella mekanismen,

med beaktande av avtalet mellan Europeiska unionen, Republiken Island, Furstendömet Liechtenstein och Konungariket Norge om en finansiell mekanism för EES för perioden 2009–2014,

med beaktande av protokoll 38b om den finansiella mekanismen för EES, som infördes i EES-avtalet genom förut nämnda avtal mellan Europeiska unionen, Republiken Island, Furstendömet Liechtenstein och Konungariket Norge om en finansiell mekanism för EES för perioden 2009–2014,

med beaktande av avtalet mellan Konungariket Norge och Europeiska unionen om en norsk finansiell mekanism för perioden 2009–2014,

erinrande om att artikel 1.1 i Eftastaternas ständiga kommittés beslut nr 1/2004/SC enbart bemyndigar byrån för den finansiella mekanismen för EES och den norska finansiella mekanismen att handha 2004–2009 års finansiella mekanismer,

med hänsyn till behovet av ett sekretariat som handhar den finansiella mekanismen för EES och den norska finansiella mekanismen för perioden 2009–2014,

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Byrån för den finansiella mekanismen för EES och den norska finansiella mekanismen, som inrättades genom ständiga kommitténs beslut nr 1/2004/SC, anförtros härmed det ytterligare uppdraget att fungera som ett sekretariat som ska bistå i förvaltningen av den finansiella mekanismen för EES 2009–2014 och av den norska finansiella mekanismen 2009–2014.

2.   Vad gäller den finansiella mekanismen för EES 2009–2014 ska byrån avlägga rapport till kommittén för den finansiella mekanismen för EES.

3.   Beträffande den norska finansiella mekanismen 2009–2014 ska byrån avlägga rapport till det norska utrikesdepartementet.

Artikel 2

Detta beslut får verkan dagen för ikraftträdande eller dagen för preliminär tillämpning av den rättsakt som inrättar den finansiella mekanismen för EES avseende perioden 2009–2014.

Artikel 3

Detta beslut ska offentliggöras i EES-delen av och EES-supplementet till Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 9 december 2010.

På ständiga kommitténs vägnar

Stefán Haukur JÓHANNESSON

Ordförande

Kåre BRYN

Generalsekreterare

---

IV Akter som antagits före den 1 december 2009 enligt EG-fördraget, EU-fördraget och Euratomfördraget

| 24.3.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 78/59 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 78/59

---

BESLUT AV EFTAS ÖVERVAKNINGSMYNDIGHET

nr 290/09/KOL

av den 1 juli 2009

om stöd som beviljats pilotutbildningssektorn i Troms fylke

(Norge)

EFTAS ÖVERVAKNINGSMYNDIGHET (1) HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

MED BEAKTANDE AV avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (2), särskilt artiklarna 61–63 och protokoll 26,

MED BEAKTANDE AV avtalet mellan Eftastaterna om upprättande av en övervakningsmyndighet och en domstol (3), särskilt artikel 24,

MED BEAKTANDE AV artikel 1.2 i del I och artiklarna 7.2, 7.5, 13 och 14 i del II i protokoll 3 till övervakningsavtalet,

MED BEAKTANDE AV övervakningsmyndighetens riktlinjer för tillämpning och tolkning av artiklarna 61 och 62 i EES-avtalet (4), särskilt kapitlen om ersättning för offentliga tjänster och statliga garantier,

MED BEAKTANDE AV övervakningsmyndighetens beslut nr 195/04/KOL av den 14 juli 2004 om de genomförandebestämmelser som avses i artikel 27 i del II i protokoll 3 till övervakningsavtalet (5),

MED BEAKTANDE AV övervakningsmyndighetens beslut nr 389/06/KOL av den 13 december 2006 om att inleda det förfarande som föreskrivs i artikel 1.2 i del I i protokoll 3 till övervakningsavtalet (6),

EFTER ATT HA GETT berörda parter tillfälle att yttra sig (7) och med beaktande av dessa synpunkter, och

av följande skäl:

I.   FAKTA

1.   Förfarande

Genom en skrivelse av den 17 mars 2006 ingav North European Aviation Resources AS (nedan kallad NEAR eller klaganden) ett klagomål angående stöd som via den reviderade nationella budgeten beviljats Norwegian Aviation College (nedan kallat NAC). Skrivelsen mottogs och registrerades av övervakningsmyndigheten den 20 mars 2006 (diarienummer 366921). Genom en skrivelse av den 25 augusti 2006, som mottogs och registrerades av övervakningsmyndigheten den 28 augusti (diarienummer 385471), inkom NEAR med en komplettering av klagomålet angående olika typer av ekonomiska medel som Troms fylke och Målselvs kommun beviljat NAC.

Genom skrivelser av den 11 april 2006 (diarienummer 369763) och den 7 september 2006 (diarienummer 385794) informerades de norska myndigheterna om klagomålet och kompletteringen av det och uppmanades att framföra synpunkter på dessa.

Efter att ha gått igenom dessa synpunkter informerade övervakningsmyndigheten de norska myndigheterna genom en skrivelse av den 13 december 2006 (diarienummer 401508) om att den beslutat att inleda det förfarande som föreskrivs i artikel 1.2 i del I i protokoll 3 till övervakningsavtalet när det gäller stöd som beviljats pilotutbildningssektorn i Troms fylke (8). Den norska regeringen uppmanades att inkomma med synpunkter på detta beslut. De norska myndigheterna framförde sina synpunkter genom en skrivelse av den 15 februari 2007, som mottogs och registrerades av övervakningsmyndigheten den 19 februari 2007 (diarienummer 410248).

Beslut nr 389/06/KOL om att inleda det formella granskningsförfarandet offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning och EES-supplementet till denna. Övervakningsmyndigheten uppmanade berörda parter att inkomma med synpunkter (9).

Övervakningsmyndigheten mottog två uppsättningar synpunkter från berörda parter. Genom en skrivelse av den 10 oktober 2007 (diarienummer 446322) vidarebefordrade övervakningsmyndigheten dessa synpunkter till de norska myndigheterna och gav dem möjlighet att bemöta dem. De norska myndigheterna inkom med synpunkter genom en skrivelse av den 13 november 2007 (diarienummer 451773).

2.   Beskrivning av den föreslagna åtgärden

2.1   Åtgärder som är föremål för undersökning

a)   Stöd till NAC

Enligt den norska regeringen införde Stortinget ett bidrag på 4,5 miljoner norska kronor till ”pilotutbildning i Tromsø/Bardufoss” i juni 2005. Den 8 juli 2005 beviljade Kunnskapsdepartementet NAC detta stöd i form av ett direkt bidrag.

Ytterligare 4,5 miljoner norska kronor skrevs in i 2006 års statsbudget och föreslogs återigen i förslaget till budget för 2007. Enligt den norska regeringen informerades Stortinget emellertid om klagomålet, och ytterligare anslag till NAC sköts upp i avvaktan på en lösning av frågan.

b)   Projektfinansiering för Norsk Luftfartshøgskole

Troms fylke bekräftade att man genom ett beslut av den 6 juli 2006 beviljat projektfinansiering på 1,9 miljoner norska kronor till Norsk Luftfartshøgskole (NLH), som de norska myndigheterna beskriver som en icke-kommersiell stiftelse som inrättats i syfte att underlätta pilotutbildning i Nordnorge.

c)   Lån till NAC från Troms fylke och efterskänkning av detta

Enligt Troms fylke beviljades NAC 1999 ett lån på 400 000 norska kronor i enlighet med det regionala låneprogram som övervakningsmyndigheten informerats om och godkänt. I de ursprungliga lånevillkoren föreskrevs återbetalning till gällande räntesatser efter en inledande period på tre år. Efter förlängningar av återbetalningsperioden beviljade Troms fylke efterskänkning av lånet genom ett beslut av den 6 juli 2006. Efterskänkningen skedde på villkor att alla andra fordringsägare deltog i saneringen av NAC:s skulder.

d)   Lånegaranti

Troms fylke bekräftade att man garanterat 500 000 norska kronor av NAC:s skuld för perioden 1 september 2002 till 1 september 2012 utan att begära att NAC betalade någon garantiavgift.

e)   Lån till NLH från Målselvs kommun

Målselvs kommun uppgav att den genom ett beslut av den 19 juli 2006 beviljat NAC ett efterställt lån på 1,3 miljoner norska kronor till räntesatsen 8,5 procent per år, där hela beloppet inklusive ränta förföll till betalning i slutet av 2007. Genom ett beslut av den 24 april 2008 förlängde Målselvs kommun tidsfristen för återbetalning till den 31 december 2008. De norska myndigheterna har senare bekräftat att lånet var avsett för och betalades ut till NLH.

2.2   Syftet med de åtgärder som är föremål för undersökning

a)   Bidrag

Enligt den norska regeringen har både flygvapnets kapacitet att utbilda piloter för tjänst utanför de väpnade styrkorna och det ekonomiska stödet till pilotutbildning från flygbolaget SAS minskat de senaste åren. Den omtvistade finansieringen kan betraktas som en följd av dessa förändringar. Bidraget får endast användas till att se till att den befintliga pilotutbildningen bibehålls vid NAC. Syftet är att behålla den befintliga kapaciteten att utbilda piloter i Norge och undvika en kris när det gäller rekryteringen av piloter.

b)   Projektfinansiering för NLH

Enligt Troms fylke är syftet med finansieringen att se till att den befintliga flygkompetensen i fylket utvecklas och stärks.

c)   Lån till NAC från Troms fylke och efterskänkning av detta

Enligt Troms fylke innebar NAC:s ekonomiska situation att det var nödvändigt att bevilja förlängningar av tidsfristen för återbetalning av lånet och så småningom avskriva det helt och hållet.

d)   Lånegaranti

NAC:s ägare stod för garantin. Hur stor del de stod för berodde på deras respektive ägarandel och garantin gällde ett lån för att finansiera en flygsimulator.

e)   Lån till NLH från Målselvs kommun

Inga syften angivna.

2.3   Nationell rättslig grund för stödåtgärden

Det direkta bidraget, som uppgår till 4,5 miljoner norska kronor, tillhandahålls inom ramen för den reviderade statsbudgeten för 2005 (kap. 281, post 1). I denna budgetpost ingår även 574 000 norska kronor för andra ändamål utan anknytning till de åtgärder som är föremål för undersökning.

De andra åtgärderna är resultatet av beslut som fattats av Troms fylkes råd eller kommunstyrelsen i Målselvs kommun.

2.4   Mottagare

NAC är ett bolag med begränsat ansvar som registrerades i Norge 1993. Ägare var SAS (60 %), Norsk Luftfartshøgskole (29 %) och andra mindre aktieägare. I november 2006 utökade NLH sitt aktieinnehav i NAC till 95,65 %. Återstående 4,35 % av aktierna innehas av Hurtigruten AS.

Det visade sig att NAC, som bedriver den enda pilotutbildningen i regionen Tromsø/Bardufoss, var den enda möjliga mottagaren av det bidrag som Stortinget fastställt.

NAC är även den uttryckliga mottagaren av lånet (som senare efterskänktes) och lånegarantin från Troms fylke. Projektfinansieringen beviljades av Troms fylke till Norsk Luftfartshøgskole, på samma sätt som lånet från Målselvs kommun.

Norsk Luftfartshøgskole är en stiftelse som registrerades i Norge 1997. Grundarna är Troms fylkeskommune, SAS Flight Academy och kommunerna Bardu och Målselv. Syftet med denna ideella stiftelse är att hyra ut egendom och underlätta pilotutbildning i Nordnorge genom att utveckla, initiera och samordna utbildning och se till att de nödvändiga anläggningarna tillhandahålls.

3.   Beslutet om att inleda det formella granskningsförfarandet

I beslutet om att inleda det formella granskningsförfarandet drog övervakningsmyndigheten den preliminära slutsatsen att det inte kunde uteslutas att statligt stöd förekom och att det på grundval av den information som fanns tillgänglig förelåg tvivel beträffande stödets förenlighet med EES-avtalets funktion.

4.   De norska myndigheternas synpunkter på beslutet

De norska myndigheterna hävdade att den omstridda finansieringen inte utgör statligt stöd eftersom den utbildning som NAC erbjuder inte är en ekonomisk verksamhet och därför inte omfattas av artikel 61 i EES-avtalet. Dessutom framhöll de norska myndigheterna att den omstridda finansieringen, även om verksamheten skulle omfattas av denna bestämmelse, skulle vara ersättning för tillhandahållandet av en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse i den mening som avses i artikel 59.2 i EES-avtalet.

De norska myndigheterna hävdade att utbildning kan betraktas som icke-ekonomisk verksamhet även om den inte ingår i det nationella utbildningssystemet. Innehållet i och standarden för den kurs som NAC erbjuder fastställs i den officiella handlingen Lov om luftfart. Dessutom undersöks för närvarande möjligheten att integrera pilotutbildning i det nationella utbildningssystemet. De norska myndigheterna konstaterar att det kan uppstå rekryteringsproblem i och med dagens tendens att låta eleverna stå för utbildningskostnaderna (tidigare delades kostnaderna mellan flygbolagen och eleverna). Kostnaderna för att erbjuda sådan utbildning är höga, och även om utbildningen tillhandahålls av privata aktörer tycks den inte innefatta någon inkomstbringande ekonomisk verksamhet (10). De norska myndigheterna hävdar därför att den omstridda finansieringen i enlighet med EG-domstolens rättspraxis helt enkelt innebar att landet uppfyllde sin skyldighet gentemot befolkningen på utbildningsområdet.

Mot bakgrund av artikel 59.2 i EES-avtalet anser de norska myndigheterna att den omstridda finansieringen är laglig. De framhäver det faktum att staten har stort utrymme för skönsmässig bedömning när det gäller att fastställa vad som utgör en ”tjänst av allmänt ekonomiskt intresse” och hävdar att den pilotutbildning som NAC tillhandahåller omfattas av detta begrepp. I detta avseende framhäver de även att den specifika utbildning som NAC erbjuder har spelat en nyckelroll i rekryteringen av piloter på den norska marknaden, eftersom det är det enda integrerade utbildningsprogrammet för trafikpiloter där utbildningen äger rum i Norge. Därför är stödet till pilotutbildning vid NAC en nationell utbildningspolitisk fråga som är direkt kopplad till de långsiktiga fördelarna för allmänheten. Stödet utgör inte diskriminering eftersom det inte finns några andra aktörer som tillhandahåller integrerad utbildning i Norge.

De norska myndigheterna hävdar att det första villkoret i artikel 59.2 i EES-avtalet, som handlar om anförtroende, uppfylls genom det specifika budgetanslaget ”för pilotutbildning i Troms fylke/Bardufoss” och den norska Lov om luftfart. De norska myndigheterna hävdar att det andra villkoret omfattar en kontroll av ”oriktig bedömning” i motsats till ett ”rimligt förhållande mellan syftet och de medel som tillämpas”. De menar att undantaget gäller om det krävs för att företaget ska kunna fullgöra sina uppgifter på godtagbara ekonomiska villkor (11). De norska myndigheterna anser att det inte finns någon risk för överkompensering och påpekar att anslaget på 4,5 miljoner norska kronor endast täcker 20 procent av kostnaderna för pilotprogrammet.

De norska myndigheterna framhäver det faktum att kravet i artikel 59.2 i EES-avtalet på att handeln inte får påverkas ”i en sådan omfattning att det strider mot de avtalsslutande parternas intressen” är mindre strikt än kriteriet om effekterna på handeln när det gäller att fastställa att stöd förekommer i enlighet med artikel 61.1 i EES-avtalet. De åberopar den avvägning som EG-domstolen hänvisar till i sin rättspraxis (12) och anser att bevisbördan i detta ärende ligger hos övervakningsmyndigheten (13).

Troms fylke anser att uppgiften att säkra tillhandahållandet av lämplig pilotutbildning är av nationell betydelse. Fylket betraktar sin delaktighet, både direkt (lånegaranti och efterskänkning av lån) och indirekt (som ägare av NLH), i den ekonomiska omstruktureringen av NAC som normal marknadspraxis och understryker att dess bidrag gavs på villkoret att andra fordringsägare deltog i omstruktureringen av skulden (14).

Troms fylke förklarade att garantin utgör säkerheten för ett lån för att finansiera en flygsimulator. För att undvika förskottsbetalning var NAC:s yttersta ägare tvungna att garantera lånet. Garantin från Troms fylke motsvarar 12,27 % av lånebeloppet. Troms fylke framhäver det faktum att förhållandet mellan NAC och fylket påminner om förhållandet mellan moderbolag och dotterbolag. Dessutom hävdar man att en eventuell avgift inte skulle ha överskridit minimitröskeln för stöd, om en sådan hade krävts.

Målselvs kommun understryker att de ekonomiska svårigheter som NAC genomgick vid tidpunkten för lånet uppfattades som tillfälliga och att kommunen i egenskap av berörd part deltog i den pågående återfinansieringsprocessen. Kommunen hävdar att så länge som riskerna bedöms på ett lämpligt och objektivt sätt vid den tidpunkt då beslut fattas om att bevilja ett lån så bör övervakningsmyndigheten avstå från att granska den fastställda räntenivån. Undantaget är om det förefaller som om det inte finns några objektiv och ärliga skäl att rimligen förvänta sig att en privat investerare skulle ha lånat ut pengar under de aktuella omständigheterna.

5.   Synpunkter från berörda tredje parter

Genom en skrivelse av den 3 maj 2007, som mottogs och registrerades av övervakningsmyndigheten samma dag (diarienummer 420011), inkom Rørosfly AS med synpunkter på beslutet om att inleda den formella granskningen. De stöder klaganden och framhäver den konkurrensfördel som offentligt stöd till endast en flygskola innebär.

Genom en skrivelse av den 4 maj 2007, som mottogs och registrerades av övervakningsmyndigheten samma dag (diarienummer 420422), inkom klaganden med synpunkter på beslutet att inleda den formella granskningen. Inledningsvis bestrider klaganden den beskrivning av pilotutbildningssystemet som de norska myndigheterna ger och vidhåller att både klaganden och NAC har samma typ av licens (och att denna licens har beviljats av Luftfartstilsynet) och att båda erbjuder integrerad pilotutbildning i Norge (15).

Med hänvisning till argumentet att NAC inte bedriver ekonomisk verksamhet erinrar klaganden om vidden av termen ”företag”, och antyder att det avgörande är huruvida enheten bedriver en verksamhet som är ekonomisk och som innebär att sådana varor eller tjänster som åtminstone i princip skulle kunna erbjudas av ett privat företag i vinstgivande syfte erbjuds på marknaden (16). Enligt klaganden bedriver NAC typisk kommersiell verksamhet med ett uppenbart ekonomiskt syfte. Som stöd för denna ståndpunkt hänvisar klaganden till NAC:s omfattande annonsering som man menar är kännetecknande för marknadsaktörer. NEAR menar även att det faktum att dess egen intagning av elever ökat sedan NAC avvecklades åskådliggör konkurrensförhållandet mellan de olika flygskolorna.

När det gäller tillämpningen av artikel 59.2 i EES-avtalet undrar klaganden över det exakta innehållet i den tjänst av allmänt ekonomiskt intresse som de norska myndigheterna åberopar. Alla flygskolor i Norge måste följa samma nationella och internationella bestämmelser. Följaktligen kan inte NAC:s verksamhet som helhet betraktas som en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse. NAC måste erbjuda något extra jämfört med de andra skolorna. Klaganden menar att det faktum att hela utbildningen tillhandahålls i Norge är det enda möjliga exemplet på att NAC erbjuder något extra. Med tanke på att det som kännetecknar en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse är att den inte tillhandahålls utan offentlig intervention bör det dock påpekas att NEAR erbjuder integrerad pilotutbildning där utbildningen uteslutande äger rum i Norge (till lägre kostnad än den som NAC erbjuder). Klaganden drar därför slutsatsen att klassificeringen av tjänsten i fråga som en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse utgör ett exempel på oriktig bedömning. Under alla omständigheter hävdar klaganden att villkoren i artikel 59.2 i EES-avtalet inte uppfylls. Klaganden bestrider de norska myndigheternas påstående att anförtroendet i en officiell handling skedde via den norska Lov om luftfart och budgetanslaget. När det gäller riktlinjerna för statligt stöd i fråga om ersättning för offentliga tjänster anges vare sig den specifika karaktären hos tjänsten av allmänt intresse eller parametrarna för att beräkna, kontrollera och granska ersättningen i någon officiell handling. Klaganden påpekar att de norska myndigheterna inte har dokumenterat alla kostnader med anknytning till en tjänst av allmänt intresse (dvs. de kostnader som avser en potentiell ”skyldighet” att genomföra alla flyglektioner i Norge). Klaganden hävdar att samma utbildning skulle kunna erbjudas av NEAR till en lägre kostnad (17).

Slutligen kommenterar klaganden ”principen om en privat investerare”. Klaganden hävdar att NAC har befunnit sig i ekonomiska svårigheter åtminstone sedan 2005 då SAS beslutade sig för att dra tillbaka sitt stöd och att de norska myndigheterna vid tidpunkten för ”investeringarna” inte hade någon grund för att förvänta sig en rimlig avkastning på det investerade kapitalet. Med hänsyn till det faktum att myndigheterna hade en ägarandel i NAC hänvisar klaganden till EG-domstolens rättspraxis och hävdar att ”investeringarna” skedde i strid med denna rättspraxis samt att sociala, regionala och sektorsrelaterade hänsyn spelade in. Mer specifikt hävdar klaganden att Norsk Luftfartshøgskole måste betraktas som ett företag i den mening som avses i artikel 61.1 i EES-avtalet och att bidraget på 1,9 miljoner norska kronor till denna enhet utgör en ekonomisk fördel som hotar att snedvrida konkurrensen. Vidare innebär det faktum att stiftelsen inte är vinstgivande att investeringarna knappast kan påstås överensstämma med principen om en privat investerare. Klaganden upprepar det som anförts enligt ovan och drar slutsatsen att Norsk Luftfartshøgskole inte åläggs något krav på offentlig tjänst enligt artikel 59.2 i EES-avtalet och att det belopp som beviljats inte heller har någon anknytning till kostnaden för någon påstådd tjänst av allmänt intresse.

När det gäller de norska myndigheternas synpunkter på beslutet att inleda den formella granskningen pekar klaganden på ytterligare två potentiella stödinslag: NLH befriade NAC från dess hyreskrav för studenthemmet under en tid och sänkte betalningsnivån för förfallna betalningar av hyran för hangaren och de lokaler som är avsedda för administration. Klaganden anser att dessa åtgärder inte kan ha vidtagits i enlighet med principen om en privat investerare och att de därför utgör statligt stöd från NLH till NAC.

När det gäller efterskänkningen av lånet (18) hävdar klaganden att det inte räcker med att visa att privata investerare också beviljat efterskänkning och vidhåller att efterskänkningen av lånet utgör statligt stöd som inte är förenligt med principen om en privat investerare. Framför allt konstaterar klaganden att fylket inte lämnat något bevis för att det fanns en omstruktureringsplan som skulle ge tillräcklig avkastning på investeringen.

När det gäller lånegarantin bestrider klaganden de norska myndigheternas påstående om att moderbolag inte brukar ta ut någon garantiavgift för lån till dotterbolag och hänvisar till avsnitten 3–8 och 3–9 i den norska lagen om bolag med begränsat ansvar som stöd för sitt påstående att motsatsen är sann.

När det gäller den räntesats på 8,5 procent som Målselvs kommun tagit ut på lånet upprepar klaganden de faktorer som utgör grundvalen för principen om en privat investerare och drar slutsatsen att räntesatsen, med tanke på NAC:s ekonomiska situation, inte speglar den risk som är förknippad med lånet och bör klassificeras som ett bidrag som en privat investerare inte skulle ha gett.

6.   De norska myndigheternas kommentarer till synpunkterna

De norska myndigheterna svarade på Rørosflys och klagandens synpunkter genom att först betona att NAC inte längre existerar som juridisk person och därefter påpeka att stödet till NAC uppfattades som det bästa sättet att bidra till flygutbildningsmiljön i Norge, eftersom NEAR inte aktivt uppmanar eleverna att genomgå hela sin utbildning i Norge.

II.   BEDÖMNING

1.   Det aktuella beslutets räckvidd

I sina kommentarer till beslutet att inleda den formella granskningen beskriver de norska myndigheterna förhållandet mellan NLH och NAC och nämner att NLH mot bakgrund av de ekonomiska svårigheter som NAC genomgick tillfälligt upphävde hyreskraven gentemot NAC för studenthemmet och minskade de förfallna betalningar som uppkommit till följd av hyran av hangaren och de lokaler som är avsedda för administration.

Klaganden framhåller att denna åtgärd innebär ytterligare två inslag av stöd till NAC medan myndigheterna vidhåller att åtgärden var normal med tanke på omständigheterna. Dessa åtgärder omfattades inte av beslutet om att inleda den formella undersökningen.

När det gäller den information som de norska myndigheterna tillhandahållit i fråga om mottagaren av lånet från Målselvs kommun motsvarar denna åtgärd dessutom inte längre beskrivningen i beslutet om att inleda den formella granskningen. De norska myndigheterna har också bekräftat att både detta lån och den projektfinansiering som NLH tilldelats av Troms fylke överfördes till NAC ”för tjänster som är nödvändiga för att genomföra ett utvecklingsprojekt”. Denna överföring av medel nämndes inte heller i beslutet om att inleda den formella granskningen.

När det gäller ändringen av mottagare av lånet från Målselvs kommun anser övervakningsmyndigheten att den omstridda åtgärden, dvs. finansiering från kommunen till förmånlig ränta, är identisk med den som beskrivs i beslutet om att inleda den formella granskningen. Denna åtgärd kommer därför att bedömas i förhållande till den nya mottagaren i stället för NAC. När det gäller de andra faktorer som tas upp är det dock inte självklart för övervakningsmyndigheten att det inte kan uppstå tvivel när det gäller de olika åtgärdernas förenlighet med bestämmelserna för statligt stöd. Därför går det inte att dra några slutsatser om dessa åtgärder och de kommer inte att beaktas ytterligare i detta beslut. Räckvidden för detta beslut sträcker sig därför endast till de åtgärder som beskrivs i avsnitt I-2.1 a till e ovan.

2.   Förekomst av statligt stöd i den mening som avses i artikel 61.1 i EES-avtalet

I artikel 61.1 i EES-avtalet föreskrivs följande:

”Om inte annat föreskrivs i detta avtal, är stöd som ges av EG-medlemsstater, Efta-stater eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med detta avtal i den utsträckning det påverkar handeln mellan de avtalsslutande parterna.”

Innan vi i tur och ordning ser på dessa kriterier bör en preliminär faktor när det gäller karaktären på den verksamhet som NAC bedriver, nämligen tillhandahållandet av pilotutbildning, förklaras.

Det förefaller som om det finns en konkurrensutsatt marknad för tillhandahållandet av denna typ av tjänster, vars kostnad inte är oansenlig. Det faktum att tjänsten innefattar en utbildningsaspekt innebär inte i sig att verksamhetens ekonomiska karaktär ändras. Tvärtom förefaller det som om den rättspraxis som den norska regeringen åberopar bekräftar uppfattningen att även om kurser som tillhandahålls inom ramen för det nationella utbildningssystemet inte utgör tjänster i den mening som avses i artikel 50 i EG-fördraget (19), så faller kurser som i huvudsak finansieras med privata medel, framför allt av elever eller deras föräldrar, inom räckvidden för denna artikel (20). Detta resonemang, som är kopplat till begreppet ”tjänst” i den mening som avses i artikel 49 i EG-fördraget och artikel 36 i EES-avtalet, kan tillämpas även när det gäller statligt stöd och huruvida en verksamhet är ekonomisk och därmed utförs av ett företag i den mening som avses i artikel 61.1 i EES-avtalet (21). Det har inte påståtts att kursen vid NAC inte främst finansieras med privata medel, och uppgifterna i ärendet stöder inte heller en sådan slutsats. Övervakningsmyndigheten drar därför slutsatsen att den pilotutbildning som tillhandahölls av NAC innan NAC gick i konkurs var en ekonomisk verksamhet och att NAC är ett företag i den mening som avses i artikel 61 i EES-avtalet.

19

20

21

2.1   Förekomst av statliga resurser

Förekomst av statliga resurser

Stödåtgärden måste beviljas av staten eller med hjälp av statliga medel.

Den omstridda finansieringen består av ett direkt bidrag som anslagits inom ramen för den reviderade nationella budgeten, eller av ekonomiska medel som utbetalats eller förmåner som beviljats av de lokala myndigheterna. Det står därför klart att hela den omstridda finansieringen beviljades av staten eller med hjälp av statliga medel.

2.2   Gynna vissa företag eller viss produktion

Gynna vissa företag eller viss produktion

För det första måste stödåtgärden ge mottagaren fördelar som befriar denne från avgifter som normalt täcks av dennes budget. Endast överföringar av resurser som gynnar företag omfattas dock av artikel 61.1 i EES-avtalet. Innan de specifika åtgärder som är föremål för undersökning granskas måste man därför först överväga om mottagarna av finansieringen är företag i den mening som avses i den artikeln.

Såsom konstateras ovan är NAC uppenbarligen ett företag och det faktum att det bedriver utbildning ändrar inte denna slutsats i det aktuella ärendet.

NLH tycks dock inte bedriva någon form av ekonomisk verksamhet som man mottar finansiering för. Enligt fast rättspraxis utmärks en ekonomisk verksamhet av att varor och tjänster erbjuds på en viss marknad (22). Övervakningsmyndigheten har inte fått någon information som tyder på att underlättandet av pilotutbildning i Nordnorge kan definieras på detta sätt. I enlighet med fast rättspraxis ska endast tjänster som normalt tillhandahålls mot ersättning betraktas som tjänster i den mening som avses i EES-avtalet (23). NLH mottar ingen betalning för sina tjänster, och den finansiering som utbetalas i enlighet med målsättningen att underlätta pilotutbildning i Nordnorge är mer besläktad med de sociala mål som Eftadomstolen identifierar i Private Barnehagers-målet, då den vidhöll att norska staten inte försökte utöva inkomstbringande verksamhet utan uppfyllde sina skyldigheter gentemot den egna befolkningen på det sociala, kulturella och utbildningsrelaterade området (24). Faktum är att den finansiering som NLH beviljats av Troms fylke mer liknar en intern överföring av resurser genom vilken finansieringen öronmärks för användning i främjandet av pilotutbildning i det geografiska område som fylket är ansvarigt för, än en betalning för utförda tjänster. Ytterligare utbetalning av dessa medel till företag som NAC, som bedriver ekonomisk verksamhet i form av tillhandahållande av pilotutbildning, kan mycket väl utgöra statligt stöd, men som konstateras ovan i II-1 faller detta utom räckvidden för detta beslut. När det gäller de första utbetalningarna till NLH drar övervakningsmyndigheten slutsatsen att NLH, åtminstone vid den tidpunkt då utbetalningarna skedde, inte kunde betraktas som stödmottagare och att de två åtgärder där NLH var mottagare inte behöver analyseras ytterligare. Övervakningsmyndigheten kommer därför endast att beakta förekomsten av en fördel när det gäller de stödåtgärder som NAC var mottagare av, nämligen

22

23

Private Barnehagers-målet

24

| — | direkt bidrag på 4,5 miljoner norska kronor från statsbudgeten,, |
| --- | --- |

—

direkt bidrag på 4,5 miljoner norska kronor från statsbudgeten,,

| — | lån från Troms fylke och efterskänkning av detta,, |
| --- | --- |

—

lån från Troms fylke och efterskänkning av detta,,

| — | lånegaranti som beviljats av Troms fylke utan betalning av avgift. |
| --- | --- |

—

lånegaranti som beviljats av Troms fylke utan betalning av avgift.

Ett direkt bidrag i syfte att minska driftskostnaderna uppfyller utan tvekan detta villkor.

Enligt de norska myndigheterna beviljades lånet från Troms fylke inom ramen för det regionala låneprogram som övervakningsmyndigheten informerats om och godkänt 1999. Efterskänkning av ett lån minskar även den finansiella börda som mottagaren annars skulle drabbas av. Mottagaren kan emellertid inte anses få någon fördel i den mening som avses i artikel 61.1 i EES-avtalet om åtgärden styrs av normala marknadsprinciper. Enligt den information som de norska myndigheterna tillhandahållit var följande enheter långvariga prioriterade fordringsägare till NAC i slutet av 2005: Sparebanken Finans Nord-Norge AS (2 877 000 norska kronor), Troms fylke (400 000 norska kronor), Indre Troms Samvirkelag BA (200 000 norska kronor) och Eriksen Eiendom (200 000 norska kronor). De norska myndigheterna bekräftade att de två sistnämnda, varav båda ska betraktas som privata investerare, godkände efterskänkning av de lån de beviljat NAC, medan Sparebanken Finans Nord-Norge godkände att avbetalningar för den andra hälften av 2006 sköts upp men inte godkände några undantag från räntebetalningar. Därför anser övervakningsmyndigheten att även om offentliga myndigheter måste tillämpa samma fasthet gentemot sina gäldenärer som en privat fordringsägare så utgör inte samma åtgärd från Troms fylkes sida statligt stöd eftersom privata marknadsaktörer också beviljade efterskänkning av utestående lån till NAC.

Enligt avsnitt 2.1 om statliga garantier i riktlinjerna för statligt stöd utgör statliga garantier en förmån för låntagaren och en belastning för de statliga resurserna om ingen avgift betalas i utbyte mot garantin. Därför förefaller det som om den garanti som NAC beviljats av Troms fylke gav NAC en fördel och därmed gynnade detta företag i den mening som avses i artikel 61.1 i EES-avtalet.

Vidare måste stödåtgärden vara selektiv så till vida att den gynnar ”vissa företag eller viss produktion”. De åtgärder som är föremål för undersökning riktade sig särskilt till NAC och är därför uppenbart selektiva.

2.3   Snedvridning av konkurrensen och påverkan på handeln mellan de avtalsslutande parterna

Snedvridning av konkurrensen och påverkan på handeln mellan de avtalsslutande parterna

För att åtgärderna ska utgöra statligt stöd måste de snedvrida konkurrensen och påverka handeln mellan de avtalsslutande parterna. I och med att NAC direkt konkurrerar med andra institutioner som erbjuder pilotutbildning enligt gemensamma europeiska bestämmelser (Joint Aviation Authorities Flight Crew Licence eller JAA-FCL) i såväl Norge som övriga Europa förefaller det som om finansieringen stärker mottagarens ställning och därmed har potential att snedvrida konkurrensen mellan de olika skolorna och påverka handeln mellan de stater där dessa är etablerade.

2.4   Slutsats

Slutsats

Mot denna bakgrund drar övervakningsmyndigheten slutsatsen att följande åtgärder inte utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 61.1 i EES-avtalet:

| — | Projektfinansiering till NLH från Troms fylke (I-2.1 b ovan). |
| --- | --- |

—

Projektfinansiering till NLH från Troms fylke (I-2.1 b ovan).

| — | Beviljande av efterskänkning av ett lån från Troms fylke till NAC (I-2.1 c ovan). |
| --- | --- |

—

Beviljande av efterskänkning av ett lån från Troms fylke till NAC (I-2.1 c ovan).

| — | Lån till NLH från Målselvs kommun (I-2.1 e ovan). |
| --- | --- |

—

Lån till NLH från Målselvs kommun (I-2.1 e ovan).

Vidare dras slutsatsen att följande åtgärder som beviljats till förmån för NAC utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 61.1 i EES-avtalet:

| — | Direkt bidrag på 4,5 miljoner norska kronor från statsbudgeten (I-2.1 a ovan). |
| --- | --- |

—

Direkt bidrag på 4,5 miljoner norska kronor från statsbudgeten (I-2.1 a ovan).

| — | Lånegaranti som beviljats av Troms fylke utan betalning av avgift (I-2.1 d ovan). |
| --- | --- |

—

Lånegaranti som beviljats av Troms fylke utan betalning av avgift (I-2.1 d ovan).

3.   Förfarandekrav

Förfarandekrav

I artikel 1.3 i del I i protokoll 3 anges att ”Eftas övervakningsmyndighet skall underrättas i så god tid att den kan yttra sig om alla planer på att vidta eller ändra stödåtgärder (...). Staten i fråga får inte genomföra åtgärden förrän detta förfarande lett till ett slutgiltigt beslut.”

De norska myndigheterna anmälde inte de stödåtgärder som beskrivs ovan till övervakningsmyndigheten. Övervakningsmyndigheten drar därför slutsatsen att de norska myndigheterna inte har uppfyllt sina skyldigheter enligt artikel 1.3 i del I i protokoll 3 till övervakningsavtalet när det gäller de åtgärder som identifierats som stöd (dvs. det direkta bidrag och den lånegaranti som beskrivs i I-2.1 a respektive d ovan). Det stöd som beviljats utgör därför ”olagligt stöd” i den mening som avses i artikel 1 f i del II i protokoll 3 till övervakningsavtalet.

4.   Stödets förenlighet

Stödets förenlighet

4.1   Bedömning enligt artikel 61 i EES-avtalet

Bedömning enligt artikel 61 i EES-avtalet

Ingen av de situationer som beskrivs i artikel 61.2 i EES-avtalet kan tillämpas på det aktuella ärendet.

Regionen i fråga faller inte inom räckvidden för artikel 61.3 a i EES-avtalet, och artikel 61.3 b i EES-avtalet kan inte tillämpas på det aktuella ärendet.

Den omstridda finansieringen förefaller inte direkt främja övergripande gemenskapsmål, såsom forskning och utveckling, sysselsättning, miljö osv. i den mening som avses i artikel 61.3 c i EES-avtalet. De norska myndigheterna har inte heller åberopat detta undantag. Därför anser övervakningsmyndigheten att den omstridda finansieringen inte kan betraktas som förenlig med EES-avtalets funktion i den mening som avses i denna punkt.

4.2   Bedömning enligt artikel 59.2 i EES-avtalet

Bedömning enligt artikel 59.2 i EES-avtalet

I artikel 59.2 i EES-avtalet anges följande: ”Företag som anförtrotts att tillhandahålla tjänster av allmänt ekonomiskt intresse ... skall vara underkastade reglerna i detta avtal, särskilt konkurrensreglerna, i den mån tillämpningen av dessa regler inte rättsligt eller i praktiken hindrar att de särskilda uppgifter som tilldelats dem fullgörs. Utvecklingen av handeln får inte påverkas i en omfattning som strider mot de avtalsslutande parternas intresse.”

Tillämpningen av denna bestämmelse har utvecklats i riktlinjerna för statligt stöd om ersättning för offentliga tjänster. I punkt 25 föreskrivs att riktlinjerna ska tillämpas vid bedömningen av oanmält stöd som beviljats efter det att dessa riktlinjer antogs. I alla andra fall kommer de bestämmelser som gällde vid den tidpunkt då stödet beviljades att tillämpas. De två åtgärder som är föremål för granskning beslutades innan riktlinjerna antogs (den 20 december 2005).

Innan det som då var kapitel 18 C i riktlinjerna för statligt stöd (och som nu helt enkelt kallas för kapitlet om ersättning för offentliga tjänster) infördes fanns inga specifika bestämmelser om ersättning för offentliga tjänster. Trots detta finner övervakningsmyndigheten det lämpligt att basera bedömningen på tidigare åtgärder i kommissionens meddelande om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse i Europa (25), tillsammans med EG-domstolens rättspraxis innan stödet beviljades.

25

Vidare anser övervakningsmyndigheten att innehållet i kapitel 18 C i riktlinjerna för statligt stöd inte i grunden innebär att underlaget för bedömning ändras, utan att det där helt enkelt tydliggörs vad som krävs för att uppfylla de olika kriterierna i artikel 59.2 i EES-avtalet.

De två berörda åtgärdernas förenlighet kommer därför att bedömas utifrån följande principer, med hänsyn till tidpunkterna för åtgärderna och med beaktande av det faktum att artikel 59.2 i EES-avtalet utgör ett undantag och därför måste tolkas restriktivt:

| — | Tjänsten i fråga måste vara en ”tjänst av allmänt ekonomiskt intresse” och tydligt definieras som en sådan. |
| --- | --- |

—

Tjänsten i fråga måste vara en ”tjänst av allmänt ekonomiskt intresse” och tydligt definieras som en sådan.

| — | Företaget i fråga måste officiellt ha anförtrotts tillhandahållandet av tjänsten. |
| --- | --- |

—

Företaget i fråga måste officiellt ha anförtrotts tillhandahållandet av tjänsten.

| — | Tillämpningen av konkurrensbestämmelserna skulle hindra utförandet av de särskilda uppgifter som företaget i fråga tilldelats. |
| --- | --- |

—

Tillämpningen av konkurrensbestämmelserna skulle hindra utförandet av de särskilda uppgifter som företaget i fråga tilldelats.

| — | Utvecklingen av handeln får inte påverkas i en sådan omfattning att det strider mot de avtalsslutande parternas intressen. |
| --- | --- |

—

Utvecklingen av handeln får inte påverkas i en sådan omfattning att det strider mot de avtalsslutande parternas intressen.

Eftastaterna har ett stort utrymme för skönsmässig bedömning när det gäller att fastställa nivån på tjänsterna av allmänt ekonomiskt intresse och kan om så är nödvändigt införa krav på offentliga tjänster för att säkerställa denna nivå. En stats definition av vad den betraktar som en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse är endast föremål för kontroll av oriktig bedömning. För att undantaget i artikel 59.2 i EES-avtalet ska kunna tillämpas måste emellertid det offentliga uppdraget vara tydligt definierat.

När det gäller detta framgår det av rättspraxis att begreppet ”tjänst av allmänt ekonomiskt intresse” omfattar tjänster som kännetecknas av särskilda egenskaper jämfört med det ekonomiska intresse som är kännetecknande för ekonomisk verksamhet i allmänhet (26). En sådan särskild egenskap kan vara att de offentliga myndigheterna anser att tjänsten bör tillhandahållas även om marknaden inte har tillräckliga incitament för att göra det (27). Därmed kan den berörda staten, om vissa tjänster bedöms vara av allmänt intresse och marknadskrafterna inte på ett tillfredsställande sätt tillhandahåller dem, fastställa särskilda krav för offentliga tjänster för att säkerställa nivån på de tjänster som tillhandahålls.

26

27

När det gäller det direkta bidraget på 4,5 miljoner norska kronor konstaterar övervakningsmyndigheten att det i den relevanta posten i statsbudgeten för 2005 anslås finansiering till ”pilotutbildning i Tromsø/Bardufoss”. Övervakningsmyndigheten anser att detta inte utgör en tydlig definition av ett offentligt uppdrag. Även om det skulle hävdas att den särskilda egenskapen är det faktum att hela kursen äger rum i Norge och att detta är den aspekt av tjänsten som har anknytning till ”allmänt intresse”, påpekar övervakningsmyndigheten att det inte någonstans i budgeten eller några andra handlingar som lämnats till övervakningsmyndigheten anges att bidraget ges på detta villkor.

Övervakningsmyndigheten anser därför att definitionen av en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse i detta ärende utgör ett exempel på oriktig bedömning. Därmed uppfylls inte villkoret för att artikel 59.2 i EES-avtalet ska kunna tillämpas (dvs. att ett företag utför en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse) i det aktuella ärendet.

När det gäller den åtgärd som identifieras i I-2.1 d ovan anser övervakningsmyndigheten slutligen inte att en garanti för ett visst skuldbelopp generellt sett innebär att en särskild uppgift av allmänt ekonomiskt intresse fullgörs. Denna åtgärd omfattas därför inte av artikel 59.2 i EES-avtalet.

Även om man utgår från att tjänsten i fråga definierats på lämpligt sätt måste det offentliga uppdraget specifikt anförtros genom en offentlig myndighets handling för att undantaget i artikel 59.2 i EES-avtalet ska kunna tillämpas. Övervakningsmyndigheten konstaterar att de båda åtgärderna som är föremål för granskning tycks innebära att NAC ges en ekonomisk fördel utan att anförtros något offentligt uppdrag i utbyte mot finansieringen. Med hänvisning till de norska myndigheternas argument, som baseras på kommissionens praxis, anser övervakningsmyndigheten inte att det framgår av detta organs beslut att ett mottagande av medel från staten utgör anförtroende när ingen beskrivning av det offentliga uppdraget eller de villkor enligt vilka detta måste säkerställas ges (28). I detta avseende hänvisar övervakningsmyndigheten återigen till det faktum att om den särskilda egenskapen hos den utbildning som NAC tillhandahåller är att hela kursen äger rum i Norge och att detta är den aspekt av tjänsten som har anknytning till ”allmänt intresse”, så anges det inte någonstans i budgeten eller i några andra handlingar som lämnats till övervakningsmyndigheten att bidraget ges på detta villkor.

28

Även om det var tydligt att de norska myndigheterna hade ett specifikt offentligt uppdrag i åtanke när de beslutade sig för att bevilja finansiering till pilotutbildningssektorn, kan övervakningsmyndigheten alltså inte se något bevis för att detta uppdrag specifikt har anförtrotts NAC. Därmed kan artikel 59.2 i EES-avtalet inte tillämpas på den aktuella situationen.

De sista två aspekterna av artikel 59.2 i EES-avtalet utgör tillsammans en proportionalitetsbedömning. Vid beaktandet av huruvida de åtgärder som antagits går längre än vad som är nödvändigt för att garantera ett effektivt uppfyllande av det offentliga uppdraget, konstaterar övervakningsmyndigheten för det första att finansieringens nödvändighet är diskutabel eftersom den inte är förknippad med några villkor och för det andra att ingen objektiv bedömning av hur stor finansiering som krävdes tycks ha gjorts. Övervakningsmyndigheten drar därför slutsatsen att denna aspekt av artikel 59.2 i EES-avtalet inte uppfylls i det aktuella ärendet, även om de övriga kriterierna uppfylls.

4.3   Slutsats

Slutsats

Övervakningsmyndigheten drar slutsatsen att varken det direkta bidraget (I-2.1 a ovan) eller lånegarantin (I-2.1 d ovan) uppfyller villkoren för tillämpning av artikel 59.2 i EES-avtalet och att båda åtgärderna därför är oförenliga med EES-avtalets funktion.

5.   Slutsats

Slutsats

Övervakningsmyndigheten finner att följande åtgärder inte utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 61.1 i EES-avtalet:

| — | Projektfinansiering från Troms fylke (I-2.1 b ovan). |
| --- | --- |

—

Projektfinansiering från Troms fylke (I-2.1 b ovan).

| — | Efterskänkning av lån från Troms fylke I-2.1 c ovan). |
| --- | --- |

—

Efterskänkning av lån från Troms fylke I-2.1 c ovan).

| — | Lån från Målselvs kommun (I-2.1 e ovan). |
| --- | --- |

—

Lån från Målselvs kommun (I-2.1 e ovan).

Övervakningsmyndigheten drar emellertid slutsatsen att de norska myndigheterna olagligen har genomfört följande stödåtgärder i strid med artikel 1.3 i del I i protokoll 3 till övervakningsavtalet:

| — | Direkt bidrag på 4,5 miljoner norska kronor från statsbudgeten (I-2.1 a ovan). |
| --- | --- |

—

Direkt bidrag på 4,5 miljoner norska kronor från statsbudgeten (I-2.1 a ovan).

| — | Lånegaranti som beviljats av Troms fylke utan betalning av avgift (I-2.1 d ovan). |
| --- | --- |

—

Lånegaranti som beviljats av Troms fylke utan betalning av avgift (I-2.1 d ovan).

De beskrivna stödåtgärderna uppfyller inte villkoren för tillämpning av artikel 59.2 i EES-avtalet och är därför inte förenliga med EES-avtalets funktion.

Av artikel 14 i del II i protokoll 3 till övervakningsavtalet framgår att övervakningsmyndigheten ska besluta att olagligt stöd som är oförenligt med bestämmelserna om statligt stöd i EES-avtalet måste återkrävas av mottagarna.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den projektfinansiering som NLH beviljats av Troms fylke och lånet till denna enhet från Målselvs kommun, tillsammans med Troms fylkes efterskänkning av ett lån som man beviljat NAC, utgör inte statligt stöd i den mening som avses i artikel 61.1 i EES-avtalet.

Artikel 2

Det direkta bidrag på 4,5 miljoner norska kronor från statsbudgeten och den lånegaranti som Troms fylke beviljat utgör statligt stöd till NAC som inte är förenligt med EES-avtalets funktion i den mening som avses i artikel 61.1 i EES-avtalet.

Artikel 3

De norska myndigheterna ska vidta alla åtgärder som krävs för att återkräva det stöd som avses i artikel 2 och som olagligen utbetalats till NAC.

Artikel 4

Återkravet ska verkställas utan dröjsmål och enligt förfarandena i den nationella lagstiftningen, förutsatt att dessa förfaranden gör det möjligt att omedelbart och effektivt verkställa beslutet. Det stöd som ska återkrävas ska inkludera ränta samt ränta på ränta från det datum då NAC fick tillgång till finansieringen fram till dagen för återkravet. Räntan ska beräknas i enlighet med artikel 9 i beslut nr 195/04/KOL.

Artikel 5

De norska myndigheterna ska inom två månader efter det att detta beslut tillkännagetts informera Eftas övervakningsmyndighet om de åtgärder som vidtagits för att följa det.

Artikel 6

Detta beslut riktar sig till Konungariket Norge.

Artikel 7

Endast den engelska versionen är giltig.

Utfärdat i Bryssel den 1 juli 2009.

För Eftas övervakningsmyndighet

Per SANDERUD

Ordförande

Kristján A. STEFÁNSSON

Ledamot av kollegiet

---

(1)  Nedan kallad övervakningsmyndigheten.

1

övervakningsmyndigheten

(2)  Nedan kallat EES-avtalet.

2

EES-avtalet

(3)  Nedan kallat övervakningsavtalet.

3

övervakningsavtalet

(4)  Riktlinjer för tillämpning och tolkning av artiklarna 61 och 62 i EES-avtalet och artikel 1 i protokoll 3 till övervakningsavtalet, antagna och utfärdade av Eftas övervakningsmyndighet den 19 januari 1994, offentliggjorda i
  Europeiska gemenskapens officiella tidning (nedan kallad EGT) L 231, 3.9.1994, s. 1, och EES-supplement nr 32, 3.9.1994. Riktlinjerna ändrades senast den 25 april 2007. Nedan kallade riktlinjerna för statligt stöd.

4

Europeiska gemenskapens officiella tidning

EGT

riktlinjerna för statligt stöd

(5)  EUT L 139, 25.5.2006, s. 37, och EES-supplement nr 26, 25.5.2006, s. 1.

5

(6)  Nedan kallat beslutet om att inleda den formella undersökningen.

6

beslutet om att inleda den formella undersökningen

(7)  EUT C 77, 5.4.2007, s. 35, och EES-supplement nr 17, 5.4.2007, s. 16.

7

(8)  Närmare information om korrespondensen mellan de norska myndigheterna och övervakningsmyndigheten finns i beslutet om att inleda det formella granskningsförfarandet.

8

(9)  Se fotnot 7.

9

(10)  De norska myndigheterna förefaller hänvisa till de avvecklingsförfaranden som NAC:s styrelse inlett som stöd för detta förslag.

10

(11)  Det faktum att NAC för närvarande är föremål för ett konkursförfarande används som stöd för detta påstående.

11

(12)  Mål 202/88, Kommissionen mot Frankrike (teleterminalutrustning), REG 1991, s. I-1223, punkt 12.

12

(teleterminalutrustning)

(13)  Som stöd för detta påstående åberopar de norska myndigheterna mål C-159/94, Kommissionen mot Frankrike, REG 1997, s. I-5815, punkterna 112 och 113.

13

(14)  Troms fylke tillhandahöll bevis för att två andra privatägda företag med utestående lån till ett värde av 200 000 norska kronor vardera också efterskänkte skulden till NAC som en del av omstruktureringen.

14

(15)  Klaganden konstaterar att elever vid NEAR erbjuds möjlighet att genomgå hela utbildningen i Norge, men att de flesta väljer att utnyttja de möjligheter som erbjuds utomlands. Skillnaden är att NAC inte erbjuder dessa utlandsplaceringar och därför genomgår alla dess elever sin utbildning endast i Norge.

15

(16)  I detta avseende hänvisar klaganden till målen C-41/90, Höfner och Elser mot Macrotron GmbH, REG 1991, s. I-1979, och C-244/94 Fédération française des sociétés d'assurance, Société Paternelle-Vie, Union des assurances de Paris-Vie och Caisse d'assurance et de prévoyance mutuelle des agriculteurs mot Ministère de l'Agriculture et de la Pêche, REG 1995, s. I-4013. Å andra sidan anges den helt och hållet sociala funktionen för enheten i mål C-159/91, Poucet et Pistre, REG 1993, s. I-637, som ett exempel på en klassificering som annat än företag.

16

(17)  Baserat på att den beräknade utbildningskostnaden per student vid NAC är 937 500 norska kronor hävdar klaganden att NAC är överkompenserat eftersom utbildningskostnaden vid NEAR för utbildning uteslutande i Norge är 512 000 norska kronor.

17

(18)  Klaganden påpekar att fylket inte kommenterade vare sig det ursprungliga beviljandet av lånet eller uppskjutandet av återbetalningen 2003 och vidhåller att dessa inslag också utgör statligt stöd.

18

(19)  Artikel 37 i EES-avtalet har samma formulering.

19

(20)  Se mål C-109/92, Stephan Max Wirth mot Landeshauptstadt Hannover, REG 1993, s. I-6447, punkterna 14–17. Eftadomstolen bekräftade nyligen detta synsätt i domen av den 21 februari 2008 i mål E-5/07, Private Barnehagers Landsforbund mot Eftas övervakningsmyndighet, punkt 80 och följande (domen har ännu inte rapporterats).

20

(21)  Mål E-5/07, Private Barnehagers Landsforbund mot Eftas övervakningsmyndighet, se ovan, punkt 80.

21

(22)  Mål C-205/03 P, FENIN mot kommissionen, REG 2006, s. I–6295, punkt 25.

22

(23)  Mål E-5/07, Private Barnehagers Landsforbund mot Eftas övervakningsmyndighet, se ovan, punkt 81.

23

(24)  Mål E-5/07, Private Barnehagers Landsforbund mot Eftas övervakningsmyndighet, se ovan, punkt 83.

24

(25)  EGT C 17, 19.1.2001, s. 4.

25

(26)  Se till exempel mål C-179/90 Merci convenzionali porto di Genova SpA mot Siderurgica Gabrielli SpA, REG 1991, s. I-5889, punkt 28.

26

(27)  Se till exempel kommissionens meddelande om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse i Europa, se fotnot 25 ovan, punkt 14.

27

(28)  I kommissionens beslut 2006/225/EG av den 2 mars 2005 om den stödordning som Italien genomfört för omstrukturering av institut för yrkesutbildning (EUT L 81, 18.3.2006, s. 25) erkänns uttryckligen att institutionerna i fråga ”tillhandahöll de institutionella, socialt inriktade yrkesutbildningstjänster ... som utgjorde en del av det offentliga utbildningssystemet” (punkt 48) och att de därför ”ålagts ett offentligt uppdrag genom bindande rättsakter dvs. genom de avtal som ingåtts mellan de italienska regionerna och yrkesutbildningsinstituten” (punkt 57).

28

---