# Europos Sąjungos L 308/2010

| | ISSN 1725-5120
  doi:10.3000/17255120.L_2010.308.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 308 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 53 tomas2010m. lapkričio 24d. |

ISSN 1725-5120

doi:10.3000/17255120.L_2010.308.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 308

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

53 tomas2010m. lapkričio 24d.

---

| Turinys | | II   Įstatymo galios neturintys teisės aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | TARPTAUTINIAI SUSITARIMAI |
| | | 2010/706/ES |
| | * | 2010 m. birželio 3 d. Tarybos sprendimas dėl Europos Sąjungos ir Gruzijos susitarimo dėl vizų režimo supaprastinimo pasirašymo Europos Sąjungos vardu | 1 |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2010 m. lapkričio 22 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1076/2010 dėl tam tikrų prekių klasifikavimo Kombinuotojoje nomenklatūroje | 3 |
| | * | 2010 m. lapkričio 23 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1077/2010, kuriuo uždraudžiama su Nyderlandų vėliava plaukiojantiems laivams žvejoti jūrines plekšnes Skagerako sąsiauryje | 5 |
| | * | 2010 m. lapkričio 23 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1078/2010, kuriuo uždraudžiama su Vokietijos vėliava plaukiojantiems laivams žvejoti rombines rajas IIa ir IV zonų ES vandenyse | 7 |
| | | 2010 m. lapkričio 23 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1079/2010, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti | 9 |
| | | DIREKTYVOS |
| | * | 2010 m. lapkričio 22 d. Komisijos direktyva 2010/80/ES, kuria iš dalies keičiamos Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/43/EB nuostatos dėl su gynyba susijusių produktų sąrašo (
  1
  ) | 11 |
| | | SPRENDIMAI |
| | | 2010/707/ES |
| | * | 2010 m. spalio 21 d. Tarybos sprendimas dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių | 46 |
| | | 2010/708/ES |
| | * | 2010 m. lapkričio 22 d. Tarybos sprendimas dėl Regionų komiteto Austrijai atstovaujančio vieno nario ir Austrijai atstovaujančių dviejų pakaitinių narių skyrimo | 52 |
| | | 2010/709/ES |
| | * | 2010 m. lapkričio 22 d. Komisijos sprendimas, kuriuo įsteigiama Europos Sąjungos ekologinio ženklinimo valdyba
  (pranešta dokumentu Nr. C(2010) 7961)

   (
  1
  ) | 53 |

Turinys

II   Įstatymo galios neturintys teisės aktai

Puslapis

TARPTAUTINIAI SUSITARIMAI

2010/706/ES

*

2010 m. birželio 3 d. Tarybos sprendimas dėl Europos Sąjungos ir Gruzijos susitarimo dėl vizų režimo supaprastinimo pasirašymo Europos Sąjungos vardu

1

REGLAMENTAI

*

2010 m. lapkričio 22 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1076/2010 dėl tam tikrų prekių klasifikavimo Kombinuotojoje nomenklatūroje

3

*

2010 m. lapkričio 23 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1077/2010, kuriuo uždraudžiama su Nyderlandų vėliava plaukiojantiems laivams žvejoti jūrines plekšnes Skagerako sąsiauryje

5

*

2010 m. lapkričio 23 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1078/2010, kuriuo uždraudžiama su Vokietijos vėliava plaukiojantiems laivams žvejoti rombines rajas IIa ir IV zonų ES vandenyse

7

2010 m. lapkričio 23 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1079/2010, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

9

DIREKTYVOS

*

2010 m. lapkričio 22 d. Komisijos direktyva 2010/80/ES, kuria iš dalies keičiamos Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/43/EB nuostatos dėl su gynyba susijusių produktų sąrašo (
  1
  )

1

11

SPRENDIMAI

2010/707/ES

*

2010 m. spalio 21 d. Tarybos sprendimas dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių

46

2010/708/ES

*

2010 m. lapkričio 22 d. Tarybos sprendimas dėl Regionų komiteto Austrijai atstovaujančio vieno nario ir Austrijai atstovaujančių dviejų pakaitinių narių skyrimo

52

2010/709/ES

*

2010 m. lapkričio 22 d. Komisijos sprendimas, kuriuo įsteigiama Europos Sąjungos ekologinio ženklinimo valdyba
  (pranešta dokumentu Nr. C(2010) 7961)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2010) 7961)

1

53

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Įstatymo galios neturintys teisės aktai

TARPTAUTINIAI SUSITARIMAI

| 24.11.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 308/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 308/1

---

TARYBOS SPRENDIMAS

2010 m. birželio 3 d.

dėl Europos Sąjungos ir Gruzijos susitarimo dėl vizų režimo supaprastinimo pasirašymo Europos Sąjungos vardu

(2010/706/ES)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 77 straipsnio 2 dalies a punktą kartu su 218 straipsnio 5 dalimi,

atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | 2008 m. lapkričio 27 d. Taryba įgaliojo Komisiją pradėti derybas su Gruzija dėl Europos Sąjungos ir Gruzijos susitarimo dėl vizų režimo supaprastinimo (toliau - Susitarimas). Derybos buvo sėkmingai užbaigtos ir Susitarimas parafuotas 2009 m. lapkričio 25 d. |
| --- | --- |

(1)

2008 m. lapkričio 27 d. Taryba įgaliojo Komisiją pradėti derybas su Gruzija dėl Europos Sąjungos ir Gruzijos susitarimo dėl vizų režimo supaprastinimo (toliau - Susitarimas). Derybos buvo sėkmingai užbaigtos ir Susitarimas parafuotas 2009 m. lapkričio 25 d.

| (2) | Šis sprendimas yra Šengeno acquis nuostatų, kurias įgyvendinant Jungtinė Karalystė nedalyvauja pagal 2000 m. gegužės 29 d. Sprendimą 2000/365/EB dėl Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės prašymo dalyvauti įgyvendinant kai kurias Šengeno acquis nuostatas (1), plėtojimas; todėl Jungtinė Karalystė nedalyvauja jį priimant ir jis nėra jai privalomas ar taikomas. |
| --- | --- |

(2)

Šis sprendimas yra Šengeno acquis nuostatų, kurias įgyvendinant Jungtinė Karalystė nedalyvauja pagal 2000 m. gegužės 29 d. Sprendimą 2000/365/EB dėl Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės prašymo dalyvauti įgyvendinant kai kurias Šengeno acquis nuostatas (1), plėtojimas; todėl Jungtinė Karalystė nedalyvauja jį priimant ir jis nėra jai privalomas ar taikomas.

| (3) | Šis sprendimas yra Šengeno acquis nuostatų, kurias įgyvendinant Airija nedalyvauja pagal 2002 m. vasario 28 d. Sprendimą 2002/192/EB dėl Airijos prašymo dalyvauti įgyvendinant kai kurias Šengeno acquis nuostatas (2), plėtojimas. Todėl Airija nedalyvauja jį priimant ir jis nėra jai privalomas ar taikomas. |
| --- | --- |

(3)

Šis sprendimas yra Šengeno acquis nuostatų, kurias įgyvendinant Airija nedalyvauja pagal 2002 m. vasario 28 d. Sprendimą 2002/192/EB dėl Airijos prašymo dalyvauti įgyvendinant kai kurias Šengeno acquis nuostatas (2), plėtojimas. Todėl Airija nedalyvauja jį priimant ir jis nėra jai privalomas ar taikomas.

| (4) | Pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir prie Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėto Protokolo dėl Danijos pozicijos 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvauja priimant šį sprendimą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas. |
| --- | --- |

(4)

Pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir prie Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėto Protokolo dėl Danijos pozicijos 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvauja priimant šį sprendimą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas.

| (5) | Susitarimas turėtų būti pasirašytas, atsižvelgiant į tai, kad jis bus sudarytas, |
| --- | --- |

(5)

Susitarimas turėtų būti pasirašytas, atsižvelgiant į tai, kad jis bus sudarytas,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Sąjungos vardu patvirtinamas Europos Sąjungos ir Gruzijos susitarimo dėl vizų režimo supaprastinimo (toliau - Susitarimas) pasirašymas, atsižvelgiant į tai, kad jis bus sudarytas (3).

2 straipsnis

Tarybos pirmininkas įgaliojamas paskirti asmenį (-is), įgaliotą (-us) Sąjungos vardu pasirašyti Susitarimą, atsižvelgiant į tai, kad jis bus sudarytas.

3 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Priimta Liuksemburge 2010 m. birželio 3 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

A. PÉREZ RUBALCABA

---

(1)  OL L 131, 2000 6 1, p. 43.

1

(2)  OL L 64, 2002 3 7, p. 20.

2

(3)  Susitarimo, protokolų ir deklaracijų tekstai bus paskelbti kartu su sprendimu dėl Susitarimo sudarymo.

3

---

REGLAMENTAI

| 24.11.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 308/3 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 308/3

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 1076/2010

2010 m. lapkričio 22 d.

dėl tam tikrų prekių klasifikavimo Kombinuotojoje nomenklatūroje

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 1987 m. liepos 23 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo (1), ypač į jo 9 straipsnio 1 dalies a punktą,

kadangi:

| (1) | Siekiant užtikrinti, kad Reglamento (EEB) Nr. 2658/87 priede pateikta Kombinuotoji nomenklatūra būtų taikoma vienodai, būtina patvirtinti priemones, susijusias su šio reglamento priede nurodytų prekių klasifikavimu. |
| --- | --- |

(1)

Siekiant užtikrinti, kad Reglamento (EEB) Nr. 2658/87 priede pateikta Kombinuotoji nomenklatūra būtų taikoma vienodai, būtina patvirtinti priemones, susijusias su šio reglamento priede nurodytų prekių klasifikavimu.

| (2) | Reglamente (EEB) Nr. 2658/87 nustatytos bendrosios Kombinuotosios nomenklatūros aiškinimo taisyklės. Šios taisyklės taip pat taikomos bet kuriai kitai specialiomis Sąjungos teisės aktų nuostatomis įteisintai nomenklatūrai, kuri visiškai ar iš dalies parengta pagal Kombinuotąją nomenklatūrą arba pagal kurią ji papildomai detalizuojama atsižvelgiant į tarifų ir kitų su prekyba susijusių priemonių taikymo poreikius. |
| --- | --- |

(2)

Reglamente (EEB) Nr. 2658/87 nustatytos bendrosios Kombinuotosios nomenklatūros aiškinimo taisyklės. Šios taisyklės taip pat taikomos bet kuriai kitai specialiomis Sąjungos teisės aktų nuostatomis įteisintai nomenklatūrai, kuri visiškai ar iš dalies parengta pagal Kombinuotąją nomenklatūrą arba pagal kurią ji papildomai detalizuojama atsižvelgiant į tarifų ir kitų su prekyba susijusių priemonių taikymo poreikius.

| (3) | Laikantis minėtų bendrųjų taisyklių, šio reglamento priede pateiktos lentelės 1 skiltyje aprašytos prekės turėtų būti klasifikuojamos priskiriant KN kodus, nurodytus 2 skiltyje, remiantis 3 skiltyje išdėstytais motyvais. |
| --- | --- |

(3)

Laikantis minėtų bendrųjų taisyklių, šio reglamento priede pateiktos lentelės 1 skiltyje aprašytos prekės turėtų būti klasifikuojamos priskiriant KN kodus, nurodytus 2 skiltyje, remiantis 3 skiltyje išdėstytais motyvais.

| (4) | Reikėtų numatyti, kad valstybių narių muitinių pateikta šio reglamento nuostatų neatitinkančia privalomąja tarifine informacija dėl prekių klasifikavimo Kombinuotojoje nomenklatūroje, vadovaujantis 1992 m. spalio 12 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92, nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą (2), 12 straipsnio 6 dalimi, jos turėtojas galėtų remtis dar tris mėnesius. |
| --- | --- |

(4)

Reikėtų numatyti, kad valstybių narių muitinių pateikta šio reglamento nuostatų neatitinkančia privalomąja tarifine informacija dėl prekių klasifikavimo Kombinuotojoje nomenklatūroje, vadovaujantis 1992 m. spalio 12 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92, nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą (2), 12 straipsnio 6 dalimi, jos turėtojas galėtų remtis dar tris mėnesius.

| (5) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Muitinės kodekso komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(5)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Muitinės kodekso komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Šio reglamento priede pateiktos lentelės 1 skiltyje aprašytos prekės Kombinuotojoje nomenklatūroje klasifikuojamos priskiriant minėtos lentelės 2 skiltyje nurodytą KN kodą.

2 straipsnis

Valstybių narių muitinių išduota privalomąja tarifine informacija, neatitinkančia šio reglamento nuostatų, dar galima remtis tris mėnesius, vadovaujantis Reglamento (EEB) Nr. 2913/92 12 straipsnio 6 dalimi.

3 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2010 m. lapkričio 22 d.

Komisijos vardu, Pirmininko vardu

Algirdas ŠEMETA

Komisijos narys

---

(1)  OL L 256, 1987 9 7, p. 1.

1

(2)  OL L 302, 1992 10 19, p. 1.

2

---

PRIEDAS

| Prekių aprašymas | Klasifikavimas
  (KN kodas) | Motyvai |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Gaminys (vadinamoji sinfazinė induktyvumo ritė), kurio apytikriai matmenys yra 3 × 3 × 2 cm (įskaitant pagrindo plokštę), sudarytas iš dviejų izoliuotos varinės vielos, suvyniotos ant apskritos feritinės šerdies, ričių, kurių santykis 1:1.
  Tekėdama ritėmis priešingomis kryptimis skirtuminė srovė (signalas) sukuria vienodus, bet priešingų krypčių magnetinius laukus, tarp kurių nusistovi pusiausvyra. Todėl gaminio skirtuminės srovės varža yra nulinė, ir srovė teka nepakitusi.
  Tekėdama ritėmis ta pačia kryptimi sinfazinė srovė (trukdžiai) sukuria vienodus ir sinfazinius magnetinius laukus, kurie vienas kitą papildo. Todėl gaminio sinfazinės srovės varža yra didelė, o srovė – silpnesnė. | 8504 50 95 | Klasifikuojama vadovaujantis Kombinuotosios nomenklatūros 1 ir 6 bendrosiomis aiškinimo taisyklėmis bei KN kodus 8504, 8504 50 ir 8504 50 95 atitinkančiais prekių aprašymais.
  Gaminys nepriskirtinas 8504 31 subpozicijai kaip transformatorius, nes, nors gaminio konstrukcija – kaip transformatoriaus, juo negalima kintamosios srovės paversti kitokia kintamąja srove. Juo tik perduodama kintamoji srovė santykiu 1:1 (taip pat žr. Suderintos sistemos paaiškinimų 8504 pozicijos paaiškinimus).
  Atsižvelgiant į gaminio funkciją, tai yra 8504 50 pozicijai priskirtina induktyvumo ritė, nes ji naudojama sinfazinei srovei (trukdžiams) riboti arba nuo šios srovės apsaugoti, tačiau skirtuminė srovė (signalas) gali tekėti nepakitusi.
  Todėl gaminys klasifikuotinas kaip induktyvumo ritė, priskiriant KN kodą 8504 50 95. |

Prekių aprašymas

Klasifikavimas

(KN kodas)

Motyvai

(1)

(2)

(3)

Gaminys (vadinamoji sinfazinė induktyvumo ritė), kurio apytikriai matmenys yra 3 × 3 × 2 cm (įskaitant pagrindo plokštę), sudarytas iš dviejų izoliuotos varinės vielos, suvyniotos ant apskritos feritinės šerdies, ričių, kurių santykis 1:1.

Tekėdama ritėmis priešingomis kryptimis skirtuminė srovė (signalas) sukuria vienodus, bet priešingų krypčių magnetinius laukus, tarp kurių nusistovi pusiausvyra. Todėl gaminio skirtuminės srovės varža yra nulinė, ir srovė teka nepakitusi.

Tekėdama ritėmis ta pačia kryptimi sinfazinė srovė (trukdžiai) sukuria vienodus ir sinfazinius magnetinius laukus, kurie vienas kitą papildo. Todėl gaminio sinfazinės srovės varža yra didelė, o srovė – silpnesnė.

8504 50 95

Klasifikuojama vadovaujantis Kombinuotosios nomenklatūros 1 ir 6 bendrosiomis aiškinimo taisyklėmis bei KN kodus 8504, 8504 50 ir 8504 50 95 atitinkančiais prekių aprašymais.

Gaminys nepriskirtinas 8504 31 subpozicijai kaip transformatorius, nes, nors gaminio konstrukcija – kaip transformatoriaus, juo negalima kintamosios srovės paversti kitokia kintamąja srove. Juo tik perduodama kintamoji srovė santykiu 1:1 (taip pat žr. Suderintos sistemos paaiškinimų 8504 pozicijos paaiškinimus).

Atsižvelgiant į gaminio funkciją, tai yra 8504 50 pozicijai priskirtina induktyvumo ritė, nes ji naudojama sinfazinei srovei (trukdžiams) riboti arba nuo šios srovės apsaugoti, tačiau skirtuminė srovė (signalas) gali tekėti nepakitusi.

Todėl gaminys klasifikuotinas kaip induktyvumo ritė, priskiriant KN kodą 8504 50 95.

---

| 24.11.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 308/5 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 308/5

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 1077/2010

2010 m. lapkričio 23 d.

kuriuo uždraudžiama su Nyderlandų vėliava plaukiojantiems laivams žvejoti jūrines plekšnes Skagerako sąsiauryje

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1224/2009, nustatantį Bendrijos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis (1), ypač į jo 36 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | 2010 m. sausio 14 d. Tarybos reglamentu (ES) Nr. 53/2010, kuriuo 2010 metams nustatomos tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybės, taikomos ES vandenyse ir ES laivams vandenyse, kuriuose reikalaujama nustatyti sužvejojamo žuvų kiekio apribojimus (2), nustatomos kvotos 2010 metams. |
| --- | --- |

(1)

2010 m. sausio 14 d. Tarybos reglamentu (ES) Nr. 53/2010, kuriuo 2010 metams nustatomos tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybės, taikomos ES vandenyse ir ES laivams vandenyse, kuriuose reikalaujama nustatyti sužvejojamo žuvų kiekio apribojimus (2), nustatomos kvotos 2010 metams.

| (2) | Remiantis Komisijai pateikta informacija, žvejodami šio reglamento priede nurodytų išteklių žuvis, laivai, kurie plaukioja su tame priede nurodytos valstybės narės vėliava arba yra toje valstybėje narėje registruoti, išnaudojo 2010 metams skirtą kvotą. |
| --- | --- |

(2)

Remiantis Komisijai pateikta informacija, žvejodami šio reglamento priede nurodytų išteklių žuvis, laivai, kurie plaukioja su tame priede nurodytos valstybės narės vėliava arba yra toje valstybėje narėje registruoti, išnaudojo 2010 metams skirtą kvotą.

| (3) | Todėl būtina uždrausti tų išteklių žuvų žvejybą, |
| --- | --- |

(3)

Todėl būtina uždrausti tų išteklių žuvų žvejybą,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Kvotos išnaudojimas

Šio reglamento priede nurodytai valstybei narei 2010 metams skirta tame priede nurodytų išteklių žvejybos kvota laikoma išnaudota nuo tame priede nustatytos dienos.

2 straipsnis

Draudimas

Nuo šio reglamento priede nustatytos dienos laivams, kurie plaukioja su tame priede nurodytos valstybės narės vėliava arba yra toje valstybėje narėje registruoti, uždraudžiama žvejoti tame priede nurodytų išteklių žuvis. Visų pirma draudžiama po nurodytos dienos laikyti laivuose, perkelti, perkrauti arba iškrauti tų laivų sužvejotas minėtų išteklių žuvis.

3 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2010 m. lapkričio 23 d.

Komisijos vardu, Pirmininko vardu

Lowri EVANS

Jūrų reikalų ir žuvininkystės generalinė direktorė

---

(1)  OL L 343, 2009 12 22, p. 1.

1

(2)  OL L 21, 2010 1 26, p. 1.

2

---

PRIEDAS

| Nr. | 38/T&Q |
| --- | --- |
| Valstybė narė | Nyderlandai |
| Ištekliai | PLE/03AN. |
| Rūšis | Jūrinė plekšnė (Pleuronectes platessa) |
| Zona | Skagerako sąsiauris |
| Data | 2010 9 18 |

Nr.

38/T&Q

Valstybė narė

Nyderlandai

Ištekliai

PLE/03AN.

Rūšis

Jūrinė plekšnė (Pleuronectes platessa)

Zona

Skagerako sąsiauris

Data

2010 9 18

---

| 24.11.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 308/7 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 308/7

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 1078/2010

2010 m. lapkričio 23 d.

kuriuo uždraudžiama su Vokietijos vėliava plaukiojantiems laivams žvejoti rombines rajas IIa ir IV zonų ES vandenyse

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1224/2009, nustatantį Bendrijos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis (1), ypač į jo 36 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | 2010 m. sausio 14 d. Tarybos reglamentu (ES) Nr. 53/2010, kuriuo 2010 metams nustatomos tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybės, taikomos ES vandenyse ir ES laivams vandenyse, kuriuose reikalaujama nustatyti sužvejojamo žuvų kiekio apribojimus (2), nustatomos kvotos 2010 metams. |
| --- | --- |

(1)

2010 m. sausio 14 d. Tarybos reglamentu (ES) Nr. 53/2010, kuriuo 2010 metams nustatomos tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybės, taikomos ES vandenyse ir ES laivams vandenyse, kuriuose reikalaujama nustatyti sužvejojamo žuvų kiekio apribojimus (2), nustatomos kvotos 2010 metams.

| (2) | Remiantis Komisijai pateikta informacija, žvejodami šio reglamento priede nurodytų išteklių žuvis, laivai, kurie plaukioja su tame priede nurodytos valstybės narės vėliava arba yra toje valstybėje narėje registruoti, išnaudojo 2010 metams skirtą kvotą. |
| --- | --- |

(2)

Remiantis Komisijai pateikta informacija, žvejodami šio reglamento priede nurodytų išteklių žuvis, laivai, kurie plaukioja su tame priede nurodytos valstybės narės vėliava arba yra toje valstybėje narėje registruoti, išnaudojo 2010 metams skirtą kvotą.

| (3) | Todėl būtina uždrausti tų išteklių žuvų žvejybą, |
| --- | --- |

(3)

Todėl būtina uždrausti tų išteklių žuvų žvejybą,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Kvotos išnaudojimas

Šio reglamento priede nurodytai valstybei narei 2010 metams skirta tame priede nurodytų išteklių žvejybos kvota laikoma išnaudota nuo tame priede nustatytos dienos.

2 straipsnis

Draudimas

Nuo šio reglamento priede nustatytos dienos laivams, kurie plaukioja su tame priede nurodytos valstybės narės vėliava arba yra toje valstybėje narėje registruoti, uždraudžiama žvejoti tame priede nurodytų išteklių žuvis. Visų pirma draudžiama po nurodytos dienos laikyti laivuose, perkelti, perkrauti arba iškrauti tų laivų sužvejotas minėtų išteklių žuvis.

3 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2010 m. lapkričio 23 d.

Komisijos vardu, Pirmininko vardu

Fokion FOTIADIS

Jūrų reikalų ir žuvininkystės generalinė direktorė

---

(1)  OL L 343, 2009 12 22, p. 1

1

(2)  OL L 21, 2010 1 26, p. 1

2

---

PRIEDAS

| Nr. | 10/T&Q |
| --- | --- |
| Valstybė narė | Vokietija |
| Ištekliai | SRX/2AC4-C |
| Rūšis | Rombinės rajos (Rajidae) |
| Zona | IIa ir IV zonų ES vandenys |
| Data | 2010 5 29 |

Nr.

10/T&Q

Valstybė narė

Vokietija

Ištekliai

SRX/2AC4-C

Rūšis

Rombinės rajos (Rajidae)

Zona

IIa ir IV zonų ES vandenys

Data

2010 5 29

---

| 24.11.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 308/9 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 308/9

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 1079/2010

2010 m. lapkričio 23 d.

kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas („Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas“) (1),

atsižvelgdama į 2007 m. gruodžio 21 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1580/2007, nustatantį Tarybos reglamentų (EB) Nr. 2200/96, (EB) Nr. 2201/96 ir (EB) Nr. 1182/2007 įgyvendinimo vaisių ir daržovių sektoriuje taisykles (2), ypač į jo 138 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

Reglamente (EB) Nr. 1580/2007, taikant daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, yra numatyti kriterijai, kuriuos Komisija taiko nustatydama standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, išvardytiems minėto reglamento XV priedo A dalyje,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1580/2007 138 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2010 m. lapkričio 24 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2010 m. lapkričio 23 d.

Komisijos vardu, Pirmininko vardu

Jean-Luc DEMARTY

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 350, 2007 12 31, p. 1.

2

---

PRIEDAS

Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0702 00 00 | AL | 48,4 |
| EC | 92,0 |
| IL | 95,1 |
| MA | 70,3 |
| MK | 57,4 |
| ZZ | 72,6 |
| 0707 00 05 | AL | 54,8 |
| EG | 150,8 |
| JO | 182,1 |
| TR | 68,3 |
| ZZ | 114,0 |
| 0709 90 70 | MA | 68,2 |
| TR | 104,9 |
| ZZ | 86,6 |
| 0805 20 10 | MA | 69,9 |
| ZA | 141,4 |
| ZZ | 105,7 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | HR | 60,1 |
| IL | 75,7 |
| MA | 61,9 |
| TR | 65,6 |
| UY | 58,1 |
| ZZ | 64,3 |
| 0805 50 10 | AR | 51,5 |
| CL | 79,2 |
| MA | 68,0 |
| TR | 63,7 |
| UY | 57,1 |
| ZA | 51,7 |
| ZZ | 61,9 |
| 0808 10 80 | AR | 83,1 |
| AU | 167,8 |
| BR | 49,6 |
| CA | 113,1 |
| CL | 74,6 |
| CN | 66,3 |
| MK | 24,7 |
| NZ | 99,3 |
| US | 123,0 |
| ZA | 104,4 |
| ZZ | 90,6 |
| 0808 20 50 | CL | 78,3 |
| CN | 105,1 |
| US | 160,9 |
| ZZ | 114,8 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0702 00 00

AL

48,4

EC

92,0

IL

95,1

MA

70,3

MK

57,4

ZZ

72,6

0707 00 05

AL

54,8

EG

150,8

JO

182,1

TR

68,3

ZZ

114,0

0709 90 70

MA

68,2

TR

104,9

ZZ

86,6

0805 20 10

MA

69,9

ZA

141,4

ZZ

105,7

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

HR

60,1

IL

75,7

MA

61,9

TR

65,6

UY

58,1

ZZ

64,3

0805 50 10

AR

51,5

CL

79,2

MA

68,0

TR

63,7

UY

57,1

ZA

51,7

ZZ

61,9

0808 10 80

AR

83,1

AU

167,8

BR

49,6

CA

113,1

CL

74,6

CN

66,3

MK

24,7

NZ

99,3

US

123,0

ZA

104,4

ZZ

90,6

0808 20 50

CL

78,3

CN

105,1

US

160,9

ZZ

114,8

---

(1)  Šalių nomenklatūra yra nustatyta Komisijos Reglamentu (EB) Nr. 1833/2006 (OL L 354, 2006 12 14, p. 19). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.

---

DIREKTYVOS

| 24.11.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 308/11 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 308/11

---

KOMISIJOS DIREKTYVA 2010/80/ES

2010 m. lapkričio 22 d.

kuria iš dalies keičiamos Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/43/EB nuostatos dėl su gynyba susijusių produktų sąrašo

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/43/EB dėl su gynyba susijusių produktų siuntimo Bendrijoje sąlygų supaprastinimo (1), ypač į jos 13 straipsnį,

kadangi:

| (1) | Direktyva 2009/43/EB taikoma visiems su gynyba susijusiems produktams, kurie atitinka 2007 m. kovo 19 d. Tarybos priimtame Europos Sąjungos bendrajame karinės įrangos sąraše išvardytus produktus. |
| --- | --- |

(1)

Direktyva 2009/43/EB taikoma visiems su gynyba susijusiems produktams, kurie atitinka 2007 m. kovo 19 d. Tarybos priimtame Europos Sąjungos bendrajame karinės įrangos sąraše išvardytus produktus.

| (2) | 2010 m. vasario 15 d. Taryba priėmė atnaujintą Europos Sąjungos bendrąjį karinės įrangos sąrašą (2). |
| --- | --- |

(2)

2010 m. vasario 15 d. Taryba priėmė atnaujintą Europos Sąjungos bendrąjį karinės įrangos sąrašą (2).

| (3) | Todėl būtina iš dalies pakeisti Direktyvos 2009/43/EB priedo nuostatas dėl su gynyba susijusių produktų sąrašo. |
| --- | --- |

(3)

Todėl būtina iš dalies pakeisti Direktyvos 2009/43/EB priedo nuostatas dėl su gynyba susijusių produktų sąrašo.

| (4) | Siekiant suderinamumo, nuostatas, būtinas šiai direktyvai įgyvendinti, valstybės narės turėtų taikyti nuo tos pačios dienos kaip nuostatas, būtinas Direktyvai 2009/43/EB įgyvendinti. |
| --- | --- |

(4)

Siekiant suderinamumo, nuostatas, būtinas šiai direktyvai įgyvendinti, valstybės narės turėtų taikyti nuo tos pačios dienos kaip nuostatas, būtinas Direktyvai 2009/43/EB įgyvendinti.

| (5) | Šioje Direktyvoje numatytos priemonės atitinka Direktyvos 2009/43/EB 14 straipsnyje nurodyto Komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(5)

Šioje Direktyvoje numatytos priemonės atitinka Direktyvos 2009/43/EB 14 straipsnyje nurodyto Komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:

1 straipsnis

Direktyvos 2009/43/EB priedas pakeičiamas šios direktyvos priedo tekstu.

2 straipsnis

Perkėlimas į nacionalinę teisę

1.   Valstybės narės ne vėliau kaip iki 2011 m. birželio 30 d. priima ir paskelbia įstatymus ir kitus teisės aktus, būtinus šiai direktyvai įgyvendinti. Valstybės narės nedelsdamos pateikia Komisijai tų nuostatų tekstus.

Tos nuostatos taikomos nuo 2012 m. birželio 30 d.

Valstybės narės, priimdamos tas nuostatas, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.

2.   Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų pagrindinių nacionalinių teisės aktų nuostatų tekstus.

3 straipsnis

Ši direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

4 straipsnis

Ši direktyva skirta valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje 2010 m. lapkričio 22 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

José Manuel BARROSO

---

(1)  OL L 146, 2009 6 10, p. 1.

1

(2)  OL C 69, 2010 3 18, p. 19.

2

---

PRIEDAS

SU GYNYBA SUSIJUSIŲ PRODUKTŲ SĄRAŠAS

| 1 pastaba. | Kabutėse („ “) pateiktos sąvokos yra apibrėžtos. Žr. šio sąrašo priede pateiktas sąvokų apibrėžtis. |
| --- | --- |

1 pastaba.

Kabutėse („ “) pateiktos sąvokos yra apibrėžtos. Žr. šio sąrašo priede pateiktas sąvokų apibrėžtis.

| 2 pastaba. | Kai kuriais atvejais cheminės medžiagos yra įtrauktos į sąrašą pagal pavadinimą ir Cheminių medžiagų santrumpų tarnybos (angl. Chemical Abstracts Service) (toliau – CAS) registracijos numerį. Šis sąrašas taikomas tos pačios struktūrinės formulės cheminėms medžiagoms (įskaitant hidratus) neatsižvelgiant į pavadinimą ar CAS numerį. CAS numeris pateikiamas tam, kad būtų lengviau nustatyti tam tikrus chemikalus arba jų mišinius, neatsižvelgiant į nomenklatūrą. CAS numeris negali būti naudojamas kaip unikalus identifikatorius, nes į sąrašą įtrauktos tam tikro pavidalo cheminės medžiagos ir tokių medžiagų turintys mišiniai gali turėti skirtingus CAS numerius. |
| --- | --- |

2 pastaba.

Kai kuriais atvejais cheminės medžiagos yra įtrauktos į sąrašą pagal pavadinimą ir Cheminių medžiagų santrumpų tarnybos (angl. Chemical Abstracts Service) (toliau – CAS) registracijos numerį. Šis sąrašas taikomas tos pačios struktūrinės formulės cheminėms medžiagoms (įskaitant hidratus) neatsižvelgiant į pavadinimą ar CAS numerį. CAS numeris pateikiamas tam, kad būtų lengviau nustatyti tam tikrus chemikalus arba jų mišinius, neatsižvelgiant į nomenklatūrą. CAS numeris negali būti naudojamas kaip unikalus identifikatorius, nes į sąrašą įtrauktos tam tikro pavidalo cheminės medžiagos ir tokių medžiagų turintys mišiniai gali turėti skirtingus CAS numerius.

ML1
  Mažesnio nei 20 mm kalibro lygiavamzdžiai ginklai, kiti 12,7 mm (0,5 colio) ar mažesnio kalibro šaunamieji ginklai, automatiniai ginklai bei jų priedai ir specialiai sukurti komponentai:

| a. | šautuvai, karabinai, revolveriai, pistoletai, pistoletai kulkosvaidžiai ir kulkosvaidžiai; | ML1 dalies a punktas netaikomas tokiai įrangai:






  1. | Iki 1938 metų pagamintoms muškietoms, šautuvams, karabinams; |
| --- | --- | --- | --- |

a.

šautuvai, karabinai, revolveriai, pistoletai, pistoletai kulkosvaidžiai ir kulkosvaidžiai;

ML1 dalies a punktas netaikomas tokiai įrangai:






  1.

Iki 1938 metų pagamintoms muškietoms, šautuvams, karabinams;

| 2. | Iki 1890 metų pagamintų muškietų, šautuvų ir karabinų kopijoms; |
| --- | --- |

2.

Iki 1890 metų pagamintų muškietų, šautuvų ir karabinų kopijoms;

| 3. | Iki 1890 metų pagamintiems revolveriams, pistoletams, kulkosvaidžiams ir jų kopijoms; |
| --- | --- |

3.

Iki 1890 metų pagamintiems revolveriams, pistoletams, kulkosvaidžiams ir jų kopijoms;

| b. | lygiavamzdžiai ginklai:






  1. | Lygiavamzdžiai ginklai, specialiai sukurti kariniams tikslams; |
| --- | --- | --- |

b.

lygiavamzdžiai ginklai:

1.

Lygiavamzdžiai ginklai, specialiai sukurti kariniams tikslams;

| 2. | Kiti lygiavamzdžiai ginklai:






  a. | automatiniai lygiavamzdžiai ginklai; |
| --- | --- | --- |

2.

Kiti lygiavamzdžiai ginklai:

a.

automatiniai lygiavamzdžiai ginklai;

| b. | pusiau automatiniai ar pompinio užtaisymo lygiavamzdžiai ginklai; |
| --- | --- |

b.

pusiau automatiniai ar pompinio užtaisymo lygiavamzdžiai ginklai;

| c. | ginklai, kuriems naudojami šaudmenys be tūtelių; |
| --- | --- |

c.

ginklai, kuriems naudojami šaudmenys be tūtelių;

| d. | duslintuvai, specialieji ginklų pritvirtinimo įtaisai (stovai), apkabos, taikikliai ir šūvio liepsnos slopintuvai, skirti ML1 dalies a, b ar c punktuose nurodytiems ginklams. | ML1 dalis netaikoma lygiavamzdžiams ginklams, naudojamiems medžioklei arba sportui. Šie ginklai neturi būti specialiai sukurti kariniams tikslams arba neturi būti automatiniai. |
| --- | --- | --- |

d.

duslintuvai, specialieji ginklų pritvirtinimo įtaisai (stovai), apkabos, taikikliai ir šūvio liepsnos slopintuvai, skirti ML1 dalies a, b ar c punktuose nurodytiems ginklams.

ML1 dalis netaikoma lygiavamzdžiams ginklams, naudojamiems medžioklei arba sportui. Šie ginklai neturi būti specialiai sukurti kariniams tikslams arba neturi būti automatiniai.

| | ML1 dalis netaikoma ginklams, specialiai sukurtiems šaudyti mokomaisiais šaudmenimis ir kuriais negalima šaudyti jokiais šaudmenimis, nurodytais ML3 dalyje. |
| --- | --- |

ML1 dalis netaikoma ginklams, specialiai sukurtiems šaudyti mokomaisiais šaudmenimis ir kuriais negalima šaudyti jokiais šaudmenimis, nurodytais ML3 dalyje.

| | ML1 dalis netaikoma ne automatiniams ginklams, kuriems naudojami šoninio mušimo inicijavimo šaudmenys. |
| --- | --- |

ML1 dalis netaikoma ne automatiniams ginklams, kuriems naudojami šoninio mušimo inicijavimo šaudmenys.

| | ML1 dalies d punktas netaikomas ginklų optiniams taikikliams be vaizdo apdorojimo elektroniniu būdu, kurių didinimas yra 4 kartai arba mažiau, jeigu jie nėra specialiai sukurti ar modifikuoti kariniams tikslams. |
| --- | --- |

ML1 dalies d punktas netaikomas ginklų optiniams taikikliams be vaizdo apdorojimo elektroniniu būdu, kurių didinimas yra 4 kartai arba mažiau, jeigu jie nėra specialiai sukurti ar modifikuoti kariniams tikslams.

ML2
  20 mm ar didesnio kalibro lygiavamzdžiai ginklai, kiti didesnio kaip 12,7 mm (0,5 colio) kalibro ginklai ar ginkluotė, granatsvaidžiai bei jų priedai ir specialiai jiems sukurti komponentai:

| a. | pabūklai, haubicos, patrankos, mortyros, prieštankiniai pabūklai, sviedinių paleidimo įrenginiai, kariniai liepsnosvaidžiai, šautuvai, beatošliaužiai ginklai, lygiavamzdžiai ginklai ir jiems skirti komponentai šūvio atpažinimo galimybei mažinti; | ML2 dalies a punktas apima purkštuvus, matavimo prietaisus, atsargų rezervuarus ir kitus specialiai sukurtus skysčiu varomų užtaisų komponentus, tinkamus pagal ML2 dalies a punkte nurodytai ginkluotei. |
| --- | --- | --- |

a.

pabūklai, haubicos, patrankos, mortyros, prieštankiniai pabūklai, sviedinių paleidimo įrenginiai, kariniai liepsnosvaidžiai, šautuvai, beatošliaužiai ginklai, lygiavamzdžiai ginklai ir jiems skirti komponentai šūvio atpažinimo galimybei mažinti;

ML2 dalies a punktas apima purkštuvus, matavimo prietaisus, atsargų rezervuarus ir kitus specialiai sukurtus skysčiu varomų užtaisų komponentus, tinkamus pagal ML2 dalies a punkte nurodytai ginkluotei.

| | ML2 dalies a punktas netaikomas tokiems ginklams:






  1. | Iki 1938 m. pagamintoms muškietoms, šautuvams, karabinams; |
| --- | --- | --- |

ML2 dalies a punktas netaikomas tokiems ginklams:






  1.

Iki 1938 m. pagamintoms muškietoms, šautuvams, karabinams;

| 2. | Iki 1890 m. pagamintų muškietų, šautuvų ir karabinų kopijoms. |
| --- | --- |

2.

Iki 1890 m. pagamintų muškietų, šautuvų ir karabinų kopijoms.

| | ML2 dalies a punktas netaikomas rankiniams sviedinių paleidimo įrenginiams, specialiai sukurtiems su paleidimo priemone susietiems sviediniams, turintiems nedidelę sprogstamąją masę ar valdymo sąsają, paleisti į 500 m ar mažesnį nuotolį. |
| --- | --- |

ML2 dalies a punktas netaikomas rankiniams sviedinių paleidimo įrenginiams, specialiai sukurtiems su paleidimo priemone susietiems sviediniams, turintiems nedidelę sprogstamąją masę ar valdymo sąsają, paleisti į 500 m ar mažesnį nuotolį.

| b. | dūminės uždangos, dujosvaidžiai ir liepsnosvaidžiai arba generatoriai, specialiai sukurti ar modifikuoti kariniams tikslams; | ML2 dalies b punktas netaikomas signaliniams pistoletams. |
| --- | --- | --- |

b.

dūminės uždangos, dujosvaidžiai ir liepsnosvaidžiai arba generatoriai, specialiai sukurti ar modifikuoti kariniams tikslams;

ML2 dalies b punktas netaikomas signaliniams pistoletams.

| c. | ginklų taikikliai; |
| --- | --- |

c.

ginklų taikikliai;

| d. | pritvirtinimo įtaisai, specialiai sukurti ML2 dalies a punkte nurodytiems ginklams. |
| --- | --- |

d.

pritvirtinimo įtaisai, specialiai sukurti ML2 dalies a punkte nurodytiems ginklams.

ML3
  Šaudmenys, sprogdiklių nustatymo prietaisai ir specialiai jiems sukurti komponentai:

| a. | šaudmenys ginklams, nurodytiems ML1, ML2 ar ML12 dalyse; |
| --- | --- |

a.

šaudmenys ginklams, nurodytiems ML1, ML2 ar ML12 dalyse;

| b. | sprogdiklių nustatymo prietaisai, specialiai sukurti ML3 dalies a punkte nurodytiems šaudmenims. | Prie ML3 dalyje nurodytų specialiai sukurtų komponentų priskiriami:






  a. | metaliniai ar plastmasiniai gaminiai, pavyzdžiui, kapsulių, kulkų antgaliai, šovinio švaistikliai, besisukantys žiedai ir šaudmenų metalinės dalys; |
| --- | --- | --- | --- |

b.

sprogdiklių nustatymo prietaisai, specialiai sukurti ML3 dalies a punkte nurodytiems šaudmenims.

Prie ML3 dalyje nurodytų specialiai sukurtų komponentų priskiriami:






  a.

metaliniai ar plastmasiniai gaminiai, pavyzdžiui, kapsulių, kulkų antgaliai, šovinio švaistikliai, besisukantys žiedai ir šaudmenų metalinės dalys;

| b. | apsauginiai ir užtaisymo prietaisai, sprogdikliai, jutikliai ir inicijavimo prietaisai; |
| --- | --- |

b.

apsauginiai ir užtaisymo prietaisai, sprogdikliai, jutikliai ir inicijavimo prietaisai;

| c. | didelės galios vienkartinio veikimo energijos tiekimo prietaisai; |
| --- | --- |

c.

didelės galios vienkartinio veikimo energijos tiekimo prietaisai;

| d. | degieji užtaisų konteineriai; |
| --- | --- |

d.

degieji užtaisų konteineriai;

| e. | antriniai šaudmenys, įskaitant kasetinių užtaisų bombas, granatas, minas ir valdomuosius sviedinius. |
| --- | --- |

e.

antriniai šaudmenys, įskaitant kasetinių užtaisų bombas, granatas, minas ir valdomuosius sviedinius.

| | ML3 dalies a punktas netaikomas tuštiems ir mokomiesiems šaudmenims, turintiems lizdą, kurių šovinio tūta yra pragręžta. |
| --- | --- |

ML3 dalies a punktas netaikomas tuštiems ir mokomiesiems šaudmenims, turintiems lizdą, kurių šovinio tūta yra pragręžta.

| | ML3 dalies a punktas netaikomas šaudmenims, specialiai sukurtiems šiems tikslams:






  a. | signalui duoti; |
| --- | --- | --- |

ML3 dalies a punktas netaikomas šaudmenims, specialiai sukurtiems šiems tikslams:






  a.

signalui duoti;

| b. | paukščiams baidyti |
| --- | --- |

b.

paukščiams baidyti

| c. | dujų fakelams naftos gręžiniuose uždegti. |
| --- | --- |

c.

dujų fakelams naftos gręžiniuose uždegti.

ML4
  Bombos, torpedos, raketos, reaktyviniai sviediniai, kiti sprogstamieji užtaisai ir su jais susijusi įranga bei jos priedai, taip pat specialiai jiems sukurti komponentai:

| | Dėl valdymo ir navigacinės įrangos žr. ML11 dalį. |
| --- | --- |

Dėl valdymo ir navigacinės įrangos žr. ML11 dalį.

| | Dėl Orlaivių priešraketinės apsaugos sistemų (AMPS) žr. ML4 dalies c punktą. |
| --- | --- |

Dėl Orlaivių priešraketinės apsaugos sistemų (AMPS) žr. ML4 dalies c punktą.

| a. | bombos, torpedos, granatos, dūmų užtaisai, raketos, minos, reaktyviniai sviediniai, giluminiai užtaisai, griaunamieji užtaisai, sprogdinimo priemonės, griovimo įranga, karinė „pirotechnika“, šaudmenys ir jų imitacijos (t. y. įranga, imituojanti šiuos gaminius ar jų veikimą), specialiai sukurti kariniams tikslams; | ML4 dalies a punktas apima:






  a. | dūmų granatas, ugnies ir padegamąsias bombas, sprogstamuosius užtaisus; |
| --- | --- | --- | --- |

a.

bombos, torpedos, granatos, dūmų užtaisai, raketos, minos, reaktyviniai sviediniai, giluminiai užtaisai, griaunamieji užtaisai, sprogdinimo priemonės, griovimo įranga, karinė „pirotechnika“, šaudmenys ir jų imitacijos (t. y. įranga, imituojanti šiuos gaminius ar jų veikimą), specialiai sukurti kariniams tikslams;

ML4 dalies a punktas apima:






  a.

dūmų granatas, ugnies ir padegamąsias bombas, sprogstamuosius užtaisus;

| b. | raketų nešėjų galvutes ir raketų grąžinimo įrenginių antgalius. |
| --- | --- |

b.

raketų nešėjų galvutes ir raketų grąžinimo įrenginių antgalius.

| b. | įranga, turinti visas šias charakteristikas:






  1. | Specialiai sukurta kariniam naudojimui |
| --- | --- | --- |

b.

įranga, turinti visas šias charakteristikas:

1.

Specialiai sukurta kariniam naudojimui

| 2. | Specialiai sukurta objektams valdyti, kontroliuoti, aktyvuoti, įkrauti vienkartinio veikimo energijos tiekimo prietaisais, paleisti, išdėstyti, pašalinti, iššauti, imituoti, trukdyti jiems veikti, detonuoti, ardyti, nukenksminti arba aptikti:






  a. | ML4 dalies a punkte nurodytus objektus arba |
| --- | --- | --- |

2.

Specialiai sukurta objektams valdyti, kontroliuoti, aktyvuoti, įkrauti vienkartinio veikimo energijos tiekimo prietaisais, paleisti, išdėstyti, pašalinti, iššauti, imituoti, trukdyti jiems veikti, detonuoti, ardyti, nukenksminti arba aptikti:

a.

ML4 dalies a punkte nurodytus objektus arba

| b. | savadarbius sprogstamuosius užtaisus (IED); |
| --- | --- |

b.

savadarbius sprogstamuosius užtaisus (IED);

| | ML4 dalies b punktas apima:






  a. | mobiliąją dujų suskystinimo įrangą, galinčią per dieną suskystinti 1 000 kg ar daugiau dujų; |
| --- | --- | --- |

ML4 dalies b punktas apima:






  a.

mobiliąją dujų suskystinimo įrangą, galinčią per dieną suskystinti 1 000 kg ar daugiau dujų;

| b. | vandens paviršiuje plūduriuojantį elektros laidų kabelį, tinkamą magnetinėms minoms šalinti ar naikinti. |
| --- | --- |

b.

vandens paviršiuje plūduriuojantį elektros laidų kabelį, tinkamą magnetinėms minoms šalinti ar naikinti.

| | ML4 dalies b punktas netaikomas rankiniams prietaisams, kurie sukurti tik metalui aptikti ir negali atskirti minų nuo kitų metalinių objektų. |
| --- | --- |

ML4 dalies b punktas netaikomas rankiniams prietaisams, kurie sukurti tik metalui aptikti ir negali atskirti minų nuo kitų metalinių objektų.

| c. | orlaivių priešraketinės apsaugos sistemos (AMPS). | ML4 dalies c punktas netaikomas AMPS, jei jos turi visas šias charakteristikas:






  a. | turi bet kurį iš toliau nurodytų raketų įspėjamųjų jutiklių:






  1. | pasyviuosius jutiklius, kurių didžiausias fotoatsakas yra 100–400 nm |
| --- | --- | --- | --- | --- |

c.

orlaivių priešraketinės apsaugos sistemos (AMPS).

ML4 dalies c punktas netaikomas AMPS, jei jos turi visas šias charakteristikas:






  a.

turi bet kurį iš toliau nurodytų raketų įspėjamųjų jutiklių:

1.

pasyviuosius jutiklius, kurių didžiausias fotoatsakas yra 100–400 nm

| 2. | aktyviuosius impulsinius Doplerio jutiklius/radarus, įspėjančius apie raketas; |
| --- | --- |

2.

aktyviuosius impulsinius Doplerio jutiklius/radarus, įspėjančius apie raketas;

| b. | turi atsakomųjų priemonių skirstymo sistemas; |
| --- | --- |

b.

turi atsakomųjų priemonių skirstymo sistemas;

| c. | turi šiluminio signalo užtaisus, matomą šviesą ir infraraudonuosius spindulius raketoms žemė–oras suklaidinti |
| --- | --- |

c.

turi šiluminio signalo užtaisus, matomą šviesą ir infraraudonuosius spindulius raketoms žemė–oras suklaidinti

| d. | yra įrengtos „civiliniuose orlaiviuose“ ir turi visas šias charakteristikas:







  1. | AMPS veikia tik tam tikrame „civiliniame orlaivyje“, kuriame yra įrengta speciali AMPS ir kuriam yra išduotas:







  a. | civilinis tipo sertifikatas arba |
| --- | --- | --- | --- |

d.

yra įrengtos „civiliniuose orlaiviuose“ ir turi visas šias charakteristikas:

1.

AMPS veikia tik tam tikrame „civiliniame orlaivyje“, kuriame yra įrengta speciali AMPS ir kuriam yra išduotas:

a.

civilinis tipo sertifikatas arba

| b. | lygiavertis dokumentas, pripažintas Tarptautinės civilinės aviacijos organizacijos (ICAO); |
| --- | --- |

b.

lygiavertis dokumentas, pripažintas Tarptautinės civilinės aviacijos organizacijos (ICAO);

| 2. | AMPS naudoja apsaugą, skirtą sutrukdyti neteisėtai prieigai prie „programinės įrangos“ |
| --- | --- |

2.

AMPS naudoja apsaugą, skirtą sutrukdyti neteisėtai prieigai prie „programinės įrangos“

| 3. | AMPS turi aktyvųjį mechanizmą, kuris nebeleidžia sistemai veikti, kai ji pašalinama iš „civilinio orlaivio“, kuriame ji buvo įrengta. |
| --- | --- |

3.

AMPS turi aktyvųjį mechanizmą, kuris nebeleidžia sistemai veikti, kai ji pašalinama iš „civilinio orlaivio“, kuriame ji buvo įrengta.

ML5
  Ugnies kontrolės ir su ja susijusi aliarminė ir įspėjamoji įranga, tikrinimo ir vizavimo įranga bei atsakomųjų veiksmų įranga, specialiai sukurta kariniams tikslams, taip pat specialiai sukurti komponentai ir dalys:

| a. | ginklų taikikliai, bombardavimo kompiuteriai, ginklų nutaikymo įranga bei ginklų kontrolės sistemos; |
| --- | --- |

a.

ginklų taikikliai, bombardavimo kompiuteriai, ginklų nutaikymo įranga bei ginklų kontrolės sistemos;

| b. | taikinio suradimo, pažymėjimo, nuotolio nustatymo, sekimo ar stebėjimo sistemos; aptikimo, duomenų sugretinimo, atpažinimo arba identifikavimo įranga; jutiklių integracijos įranga; |
| --- | --- |

b.

taikinio suradimo, pažymėjimo, nuotolio nustatymo, sekimo ar stebėjimo sistemos; aptikimo, duomenų sugretinimo, atpažinimo arba identifikavimo įranga; jutiklių integracijos įranga;

| c. | ML5 dalies a ar b punktuose nurodytų objektų atsakomųjų veiksmų įranga; | ML5 dalies c punkte atsakomųjų veiksmų įranga apima aptikimo įrangą. |
| --- | --- | --- |

c.

ML5 dalies a ar b punktuose nurodytų objektų atsakomųjų veiksmų įranga;

ML5 dalies c punkte atsakomųjų veiksmų įranga apima aptikimo įrangą.

| d. | lauko tikrinimo ar vizavimo įranga, specialiai sukurta įrangai, nurodytai ML5 dalies a, b ar c punktuose. |
| --- | --- |

d.

lauko tikrinimo ar vizavimo įranga, specialiai sukurta įrangai, nurodytai ML5 dalies a, b ar c punktuose.

ML6
  Antžeminės transporto priemonės ir jų komponentai:

| | Dėl valdymo ir navigacinės įrangos žr. ML11 dalį. |
| --- | --- |

Dėl valdymo ir navigacinės įrangos žr. ML11 dalį.

| a. | antžeminės transporto priemonės ir jų komponentai, sukurti arba modifikuoti specialiai kariniams tikslams;


  ML6 dalies a punkte terminas antžeminės transporto priemonės apima ir priekabas. |
| --- | --- |

a.

antžeminės transporto priemonės ir jų komponentai, sukurti arba modifikuoti specialiai kariniams tikslams;

ML6 dalies a punkte terminas antžeminės transporto priemonės apima ir priekabas.

| b. | visureigės transporto priemonės visais varomais ratais, kurios pagamintos su šarvais ar vėliau šarvuotos, kad būtų pasiektas III (1985 m. rugsėjo mėn. NIJ 0108.01 ar atitinkamas nacionalinis standartas) ar aukštesnis balistinės apsaugos lygis. |
| --- | --- |

b.

visureigės transporto priemonės visais varomais ratais, kurios pagamintos su šarvais ar vėliau šarvuotos, kad būtų pasiektas III (1985 m. rugsėjo mėn. NIJ 0108.01 ar atitinkamas nacionalinis standartas) ar aukštesnis balistinės apsaugos lygis.

| | Taip pat žr. ML13 dalies a punktą |
| --- | --- |

Taip pat žr. ML13 dalies a punktą













  ML6 dalies a punktas apima:






  a.

| | ML6 dalies a punktas apima:






  a. | tankus, kitas karines šarvuotas transporto priemones ir karines transporto priemones, aprūpintas ginkluotės, minavimo arba ML4 dalyje nurodytų šaudmenų paleidimo įrangos pritvirtinimo įtaisais; |
| --- | --- | --- |

tankus, kitas karines šarvuotas transporto priemones ir karines transporto priemones, aprūpintas ginkluotės, minavimo arba ML4 dalyje nurodytų šaudmenų paleidimo įrangos pritvirtinimo įtaisais;

| b. | šarvuotas transporto priemones; |
| --- | --- |

b.

šarvuotas transporto priemones;

| c. | amfibijas ir giliai po vandeniu judančias transporto priemones; |
| --- | --- |

c.

amfibijas ir giliai po vandeniu judančias transporto priemones;

| d. | techninės pagalbos transporto priemones ir transporto priemones, skirtas tempti ar transportuoti amuniciją, ginklų sistemas ir susijusią krovinių tvarkymo įrangą. |
| --- | --- |

d.

techninės pagalbos transporto priemones ir transporto priemones, skirtas tempti ar transportuoti amuniciją, ginklų sistemas ir susijusią krovinių tvarkymo įrangą.

| | ML6 dalies a punkte nurodytų sausumos transporto priemonių modifikavimas kariniams tikslams – struktūrinis ar elektromechaninis pakeitimas, kai naudojamas vienas ar keli specialiai kariniams tikslams sukurti komponentai. Tokie komponentai apima:






  a. | pneumatinius padangų aptaisus, specialiai sukonstruotus taip, kad būtų neperšaunami kulkomis arba kuriais galima važiuoti iš padangų išleidus orą; |
| --- | --- | --- |

ML6 dalies a punkte nurodytų sausumos transporto priemonių modifikavimas kariniams tikslams – struktūrinis ar elektromechaninis pakeitimas, kai naudojamas vienas ar keli specialiai kariniams tikslams sukurti komponentai. Tokie komponentai apima:






  a.

pneumatinius padangų aptaisus, specialiai sukonstruotus taip, kad būtų neperšaunami kulkomis arba kuriais galima važiuoti iš padangų išleidus orą;

| b. | svarbių dalių (pvz., degalų cisternų ar transporto priemonių kabinų) šarvuotą apsaugą; |
| --- | --- |

b.

svarbių dalių (pvz., degalų cisternų ar transporto priemonių kabinų) šarvuotą apsaugą;

| c. | ginkluotės įtvirtinimo ar pritvirtinimo specialiuosius įtaisus; |
| --- | --- |

c.

ginkluotės įtvirtinimo ar pritvirtinimo specialiuosius įtaisus;

| d. | šviesų maskavimo įrangą. |
| --- | --- |

d.

šviesų maskavimo įrangą.

| | ML6 dalis netaikoma šarvuotiems arba balistinę apsaugą turintiems civiliniams automobiliams ar sunkvežimiams, kurie yra sukurti ar modifikuoti pinigams ar vertybėms vežti. |
| --- | --- |

ML6 dalis netaikoma šarvuotiems arba balistinę apsaugą turintiems civiliniams automobiliams ar sunkvežimiams, kurie yra sukurti ar modifikuoti pinigams ar vertybėms vežti.

ML7
  Cheminės ar biologinės toksinės medžiagos, „medžiagos riaušėms malšinti“, radioaktyviosios medžiagos, su jomis susijusi įranga, komponentai ir medžiagos:

| a. | biologinės ir radioaktyviosios medžiagos, „pritaikytos kariniam tikslui“, žalojančios žmones ar gyvūnus, kenkiančios įrangai arba derliui ir aplinkai; |
| --- | --- |

a.

biologinės ir radioaktyviosios medžiagos, „pritaikytos kariniam tikslui“, žalojančios žmones ar gyvūnus, kenkiančios įrangai arba derliui ir aplinkai;

| b. | kovinės nuodingosios (KN) medžiagos, įskaitant šias:






  1. | Neurologiškai veikiančias KN medžiagas:






  a. | O-alkilas (alkilas lygus C10 arba mažesnis, įskaitant cikloalkilus), alkil- (metil-, etil-, n-propil- arba izopropil-) fosfonofluoridus, pavyzdžiui: | zarinas (GB): O-izopropil-metilfosfonofluoridas (CAS 107-44-8) |
| --- | --- | --- | --- | --- |

b.

kovinės nuodingosios (KN) medžiagos, įskaitant šias:

1.

Neurologiškai veikiančias KN medžiagas:

a.

O-alkilas (alkilas lygus C10 arba mažesnis, įskaitant cikloalkilus), alkil- (metil-, etil-, n-propil- arba izopropil-) fosfonofluoridus, pavyzdžiui:

zarinas (GB): O-izopropil-metilfosfonofluoridas (CAS 107-44-8)

| | zomanas (GD): O-pinakolil-metilfosfonofluoridas (CAS 96-64-0); |
| --- | --- |

zomanas (GD): O-pinakolil-metilfosfonofluoridas (CAS 96-64-0);

| b. | O-alkil (alkilas lygus C10 arba mažesnis, įskaitant cikloalkilus), N,N-dialkil (metil-, etil-, n-propil- arba izopropil-) fosforamidocianidus, pavyzdžiui:
  tabunas (GA): O-etil-N, N-dimetilfosforamidocianidas (CAS 77-81-6); |
| --- | --- |

b.

O-alkil (alkilas lygus C10 arba mažesnis, įskaitant cikloalkilus), N,N-dialkil (metil-, etil-, n-propil- arba izopropil-) fosforamidocianidus, pavyzdžiui:

tabunas (GA): O-etil-N, N-dimetilfosforamidocianidas (CAS 77-81-6);

| c. | O-alkilas (H lygus C10 arba mažesnis, įskaitant cikloalkilus), S-2-dialkil- (metil-, etil-, n-propil- arba izopropil-) aminoetilalkil- (metil-, etil-, n-propil- arba izopril-) fosfontiolatus ir atitinkamas alkilintas ir protonuotas druskas, pavyzdžiui:
  VX: O-Etil-S-2 diizopropilaminoetil-metilfosfontiolatai (CAS 50782-69-9); |
| --- | --- |

c.

O-alkilas (H lygus C10 arba mažesnis, įskaitant cikloalkilus), S-2-dialkil- (metil-, etil-, n-propil- arba izopropil-) aminoetilalkil- (metil-, etil-, n-propil- arba izopril-) fosfontiolatus ir atitinkamas alkilintas ir protonuotas druskas, pavyzdžiui:

VX: O-Etil-S-2 diizopropilaminoetil-metilfosfontiolatai (CAS 50782-69-9);

| 2. | Per odą veikiančias KN medžiagas:






  a. | sieros ipritus, pavyzdžiui:






  1. | 2-chloretil-chlormetilsulfidas (CAS 2625-76-5); |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Per odą veikiančias KN medžiagas:

a.

sieros ipritus, pavyzdžiui:

1.

2-chloretil-chlormetilsulfidas (CAS 2625-76-5);

| 2. | bis (2-chloretil) sulfidas (CAS 505-60-2); |
| --- | --- |

2.

bis (2-chloretil) sulfidas (CAS 505-60-2);

| 3. | bis (2-chloretiltio) metanas (CAS 63869-13-6); |
| --- | --- |

3.

bis (2-chloretiltio) metanas (CAS 63869-13-6);

| 4. | 1,2-bis (2-chloretiltio) etanas (CAS 3563-36-8); |
| --- | --- |

4.

1,2-bis (2-chloretiltio) etanas (CAS 3563-36-8);

| 5. | 1,3-bis (2-chloretiltio)-n-propanas (CAS 63905-10-2); |
| --- | --- |

5.

1,3-bis (2-chloretiltio)-n-propanas (CAS 63905-10-2);

| 6. | 1,4-bis (2-chloretiltio)-n-butanas (CAS 142868-93-7); |
| --- | --- |

6.

1,4-bis (2-chloretiltio)-n-butanas (CAS 142868-93-7);

| 7. | 1,5-bis (2-chloretiltio)-n-pentanas (CAS 142868-94-8); |
| --- | --- |

7.

1,5-bis (2-chloretiltio)-n-pentanas (CAS 142868-94-8);

| 8. | bis (2-chloretiltiometil) eteris (CAS 63918-90-1); |
| --- | --- |

8.

bis (2-chloretiltiometil) eteris (CAS 63918-90-1);

| 9. | bis (2-chloretiltiometil) eteris (CAS 63918-89-8); |
| --- | --- |

9.

bis (2-chloretiltiometil) eteris (CAS 63918-89-8);

| b. | liuizitus, pavyzdžiui:






  1. | 2-chlorvinildichlorarsinas (CAS 541–25–3); |
| --- | --- | --- |

b.

liuizitus, pavyzdžiui:

1.

2-chlorvinildichlorarsinas (CAS 541–25–3);

| 2. | tris (2-chlorvinil) arsinas (CAS 40334-70-1); |
| --- | --- |

2.

tris (2-chlorvinil) arsinas (CAS 40334-70-1);

| 3. | bis (2-chlorvinil) chlorarsinas (CAS 40334-69-8); |
| --- | --- |

3.

bis (2-chlorvinil) chlorarsinas (CAS 40334-69-8);

| c. | azoto ipritus, pavyzdžiui:






  1. | HN1: bis (2-chloretil-) etilaminas (CAS 538-07-8); |
| --- | --- | --- |

c.

azoto ipritus, pavyzdžiui:

1.

HN1: bis (2-chloretil-) etilaminas (CAS 538-07-8);

| 2. | HN2: bis (2-chloretil-) metilaminas (CAS 51-75-2); |
| --- | --- |

2.

HN2: bis (2-chloretil-) metilaminas (CAS 51-75-2);

| 3. | HN3: tris (2-chloretil-) aminas (CAS 555-77-1); |
| --- | --- |

3.

HN3: tris (2-chloretil-) aminas (CAS 555-77-1);

| 3. | Veiksmingumą apribojančias KN medžiagas, pavyzdžiui:






  a. | 3-chinuklidilnilbenzilatas (BZ) (CAS 6581-06-2); |
| --- | --- | --- |

3.

Veiksmingumą apribojančias KN medžiagas, pavyzdžiui:

a.

3-chinuklidilnilbenzilatas (BZ) (CAS 6581-06-2);

| 4. | KN defoliantus, pavyzdžiui:






  a. | butil 2-chloro-4-florofenoksiacetatas (LNF); |
| --- | --- | --- |

4.

KN defoliantus, pavyzdžiui:

a.

butil 2-chloro-4-florofenoksiacetatas (LNF);

| b. | 2,4,5-trichlorofenoksiacetato oksidas (CAS 93-76-5), sumaišytas su 2,4-dichlorfenoksiacetato oksidu (CAS 94-75-7) (oranžinis agentas) (CAS 39277-47-9)); |
| --- | --- |

b.

2,4,5-trichlorofenoksiacetato oksidas (CAS 93-76-5), sumaišytas su 2,4-dichlorfenoksiacetato oksidu (CAS 94-75-7) (oranžinis agentas) (CAS 39277-47-9));

| c. | KN binariniai pirmtakai ir pagrindiniai pirmtakai:






  1. | Alkil- (metil-, etil-, n-propil- ar izopropil-) fosfonilo difluoridai, pavyzdžiui:
  DF: metil-fosfonildifluoridas (CAS 676-99-3); |
| --- | --- | --- |

c.

KN binariniai pirmtakai ir pagrindiniai pirmtakai:

1.

Alkil- (metil-, etil-, n-propil- ar izopropil-) fosfonilo difluoridai, pavyzdžiui:

DF: metil-fosfonildifluoridas (CAS 676-99-3);

| 2. | O-alkilas (H lygus C10 arba mažesnis, įskaitant cikloalkilus), O-2-dialkil- (metil-, etil-, n-propil- arba izopropil-) aminoetilalkil- (metil-, etil-, n-propil- arba izopril-) fosfonitai ir atitinkamos alkilintos ir protonuotos druskos, pavyzdžiui:
  QL: O-Etil-2-diizopropilamino etil-metilfosfonitas (CAS 57856-11-8); |
| --- | --- |

2.

O-alkilas (H lygus C10 arba mažesnis, įskaitant cikloalkilus), O-2-dialkil- (metil-, etil-, n-propil- arba izopropil-) aminoetilalkil- (metil-, etil-, n-propil- arba izopril-) fosfonitai ir atitinkamos alkilintos ir protonuotos druskos, pavyzdžiui:

QL: O-Etil-2-diizopropilamino etil-metilfosfonitas (CAS 57856-11-8);

| 3. | Chlorozarinas: O-izopropilmetilfosfonochloridas (CAS 1445-76-7); |
| --- | --- |

3.

Chlorozarinas: O-izopropilmetilfosfonochloridas (CAS 1445-76-7);

| 4. | Chlorozomanas: O-pinokolil metilfosfonochloridas (CAS 7040-57-5); |
| --- | --- |

4.

Chlorozomanas: O-pinokolil metilfosfonochloridas (CAS 7040-57-5);

| d. | „medžiagos riaušėms malšinti“, aktyvūs jų cheminiai komponentai ir deriniai, įskaitant:






  1. | α-brombenzenacetonitrilas, (brombenzilcianidas) (CA) (CAS 5798-79-8); |
| --- | --- | --- |

d.

„medžiagos riaušėms malšinti“, aktyvūs jų cheminiai komponentai ir deriniai, įskaitant:

1.

α-brombenzenacetonitrilas, (brombenzilcianidas) (CA) (CAS 5798-79-8);

| 2. | [(2-chlorfenil) metilenas] propandinitrilas, (O-chlorbenzilidenmalononitrilas (CS) (CAS 2698-41-1); |
| --- | --- |

2.

[(2-chlorfenil) metilenas] propandinitrilas, (O-chlorbenzilidenmalononitrilas (CS) (CAS 2698-41-1);

| 3. | 2-chloro-1-feniletanonas, Fenilacilchloridas (ω-chloroacetofenonas (CN) (CAS 532-27-4); |
| --- | --- |

3.

2-chloro-1-feniletanonas, Fenilacilchloridas (ω-chloroacetofenonas (CN) (CAS 532-27-4);

| 4. | Dibenz-(b,f)-l,4-oksazapinas, (CR) (CAS 257-07-8). |
| --- | --- |

4.

Dibenz-(b,f)-l,4-oksazapinas, (CR) (CAS 257-07-8).

| 5. | 10-chloro-5, 10-dihidrofenarsazinas (fenarsazino chloridas), (adamsitas), (DM) (CAS 578-94-9); |
| --- | --- |

5.

10-chloro-5, 10-dihidrofenarsazinas (fenarsazino chloridas), (adamsitas), (DM) (CAS 578-94-9);

| 6. | N-nonanoilmorfolinas (MPA) (CAS 5299-64-9); | ML7 dalies d punktas netaikomas „medžiagoms riaušėms malšinti“, skirtoms individualiai savigynai. |
| --- | --- | --- |

6.

N-nonanoilmorfolinas (MPA) (CAS 5299-64-9);

ML7 dalies d punktas netaikomas „medžiagoms riaušėms malšinti“, skirtoms individualiai savigynai.

| | ML7 dalies d punktas netaikomas aktyviems cheminiams komponentams ir jų deriniams, skirtiems maistui gaminti ar medicinos tikslams ir atitinkamai supakuotiems. |
| --- | --- |

ML7 dalies d punktas netaikomas aktyviems cheminiams komponentams ir jų deriniams, skirtiems maistui gaminti ar medicinos tikslams ir atitinkamai supakuotiems.

| e. | įranga, specialiai sukurta ar modifikuota kariniams tikslams, sukurta ar modifikuota toliau išvardytoms medžiagoms platinti, ir specialiai jai sukurti komponentai:






  1. | Medžiagos ar komponentai, nurodyti ML7 dalies a, b ar d punktuose |
| --- | --- | --- |

e.

įranga, specialiai sukurta ar modifikuota kariniams tikslams, sukurta ar modifikuota toliau išvardytoms medžiagoms platinti, ir specialiai jai sukurti komponentai:

1.

Medžiagos ar komponentai, nurodyti ML7 dalies a, b ar d punktuose

| 2. | KN medžiagos, pagamintos iš ML7 dalies c punkte nurodytų pirmtakų; |
| --- | --- |

2.

KN medžiagos, pagamintos iš ML7 dalies c punkte nurodytų pirmtakų;

| f. | apsaugos ir dekontaminavimo įranga, specialiai sukurta ar modifikuota kariniams tikslams, komponentai ir cheminiai mišiniai:






  1. | Įranga, sukurta arba modifikuota apsisaugoti nuo medžiagų, nurodytų ML7 dalies a, b ar d punktuose, ir specialiai jai sukurti komponentai; |
| --- | --- | --- |

f.

apsaugos ir dekontaminavimo įranga, specialiai sukurta ar modifikuota kariniams tikslams, komponentai ir cheminiai mišiniai:

1.

Įranga, sukurta arba modifikuota apsisaugoti nuo medžiagų, nurodytų ML7 dalies a, b ar d punktuose, ir specialiai jai sukurti komponentai;

| 2. | Įranga, sukurta arba modifikuota objektams, užterštiems ML7 dalies a ar b punktuose nurodytomis medžiagomis, dekontaminuoti, ir specialiai jai sukurti komponentai; |
| --- | --- |

2.

Įranga, sukurta arba modifikuota objektams, užterštiems ML7 dalies a ar b punktuose nurodytomis medžiagomis, dekontaminuoti, ir specialiai jai sukurti komponentai;

| 3. | Cheminiai mišiniai, specialiai sukurti arba suformuoti objektams, užterštiems ML7 dalies a ar b punktuose nurodytomis medžiagomis, dekontaminuoti; |
| --- | --- |

3.

Cheminiai mišiniai, specialiai sukurti arba suformuoti objektams, užterštiems ML7 dalies a ar b punktuose nurodytomis medžiagomis, dekontaminuoti;

| | ML7 dalies f punkto 1 papunktis apima:






  a. | oro kondicionavimo sistemas, specialiai sukurtas ar modifikuotas branduoliniam, biologiniam ar cheminiam filtravimui; |
| --- | --- | --- |

ML7 dalies f punkto 1 papunktis apima:






  a.

oro kondicionavimo sistemas, specialiai sukurtas ar modifikuotas branduoliniam, biologiniam ar cheminiam filtravimui;

| b. | apsauginę aprangą. |
| --- | --- |

b.

apsauginę aprangą.

| | Dėl civilinių dujokaukių, apsaugos ir dekontaminavimo įrangos taip pat žr. ES dvejopo naudojimo objektų sąrašo 1A004 poziciją. |
| --- | --- |

Dėl civilinių dujokaukių, apsaugos ir dekontaminavimo įrangos taip pat žr. ES dvejopo naudojimo objektų sąrašo 1A004 poziciją.

| g. | įranga, specialiai sukurta arba modifikuota kariniams tikslams, sukurta arba modifikuota ML7 dalies a, b ar d punktuose nurodytoms medžiagoms aptikti arba identifikuoti, ir specialiai jai sukurti komponentai; | ML7 dalies g punktas netaikomas asmeniniams radiacijos lygio stebėjimo dozimetrams. |
| --- | --- | --- |

g.

įranga, specialiai sukurta arba modifikuota kariniams tikslams, sukurta arba modifikuota ML7 dalies a, b ar d punktuose nurodytoms medžiagoms aptikti arba identifikuoti, ir specialiai jai sukurti komponentai;

ML7 dalies g punktas netaikomas asmeniniams radiacijos lygio stebėjimo dozimetrams.

| | Taip pat žr. ES dvejopo naudojimo objektų sąrašo 1A004 poziciją. |
| --- | --- |

Taip pat žr. ES dvejopo naudojimo objektų sąrašo 1A004 poziciją.














  h.

| h. | „biopolimerai“, specialiai sukurti arba apdoroti ML7 dalies b punkte nurodytoms KN medžiagoms aptikti arba identifikuoti, ir jų gamybai naudojamos specifinių ląstelių kultūros; |
| --- | --- |

„biopolimerai“, specialiai sukurti arba apdoroti ML7 dalies b punkte nurodytoms KN medžiagoms aptikti arba identifikuoti, ir jų gamybai naudojamos specifinių ląstelių kultūros;

| i. | KN medžiagų dekontaminavimo arba suardymo „biokatalizatoriai“ ir jų biologinės sistemos:






  1. | „Biokatalizatoriai“, specialiai sukurti ML7 dalies b punkte nurodytoms KN medžiagoms, atsirandančioms atliekant tikslingą laboratorinę atranką arba genetines manipuliacijas biologinėse sistemose, dekontaminuoti arba suardyti; |
| --- | --- | --- |

i.

KN medžiagų dekontaminavimo arba suardymo „biokatalizatoriai“ ir jų biologinės sistemos:

1.

„Biokatalizatoriai“, specialiai sukurti ML7 dalies b punkte nurodytoms KN medžiagoms, atsirandančioms atliekant tikslingą laboratorinę atranką arba genetines manipuliacijas biologinėse sistemose, dekontaminuoti arba suardyti;

| 2. | Biologinės sistemos: „ligų platintojai“, virusai arba ląstelių kultūros, turinčios genetinę informaciją, būdingą ML7 dalies i punkto 1 papunktyje nurodytiems „biokatalizatoriams“ gaminti; |
| --- | --- |

2.

Biologinės sistemos: „ligų platintojai“, virusai arba ląstelių kultūros, turinčios genetinę informaciją, būdingą ML7 dalies i punkto 1 papunktyje nurodytiems „biokatalizatoriams“ gaminti;

| | ML7 dalies b ir d punktai netaikomi:






  a. | chlorcianui (CAS 506-77-4). Žr. ES dvejopo naudojimo objektų sąrašo 1C450 pozicijos a punkto 5 papunktį; |
| --- | --- | --- |

ML7 dalies b ir d punktai netaikomi:






  a.

chlorcianui (CAS 506-77-4). Žr. ES dvejopo naudojimo objektų sąrašo 1C450 pozicijos a punkto 5 papunktį;

| b. | vandenilio cianidui (CAS 74-90-8); |
| --- | --- |

b.

vandenilio cianidui (CAS 74-90-8);

| c. | chlorui (CAS 7782-50-5); |
| --- | --- |

c.

chlorui (CAS 7782-50-5);

| d. | karbonilchloridui (fosgenui) (CAS 75-44-5). Žr. ES dvejopo naudojimo objektų sąrašo 1C450 pozicijos a punkto 4 papunktį; |
| --- | --- |

d.

karbonilchloridui (fosgenui) (CAS 75-44-5). Žr. ES dvejopo naudojimo objektų sąrašo 1C450 pozicijos a punkto 4 papunktį;

| e. | difosgenui (trichlormetil-chlorometanoatui) (CAS 503-38-8); |
| --- | --- |

e.

difosgenui (trichlormetil-chlorometanoatui) (CAS 503-38-8);

| f. | nuo 2004 m. netaikomas; |
| --- | --- |

f.

nuo 2004 m. netaikomas;

| g. | ksililbromidui, ortui: (CAS 89-92-9), meta: (CAS 620-13-3), para: (CAS 104-81-4); |
| --- | --- |

g.

ksililbromidui, ortui: (CAS 89-92-9), meta: (CAS 620-13-3), para: (CAS 104-81-4);

| h. | benzilbromidui (CAS 100-39-0); |
| --- | --- |

h.

benzilbromidui (CAS 100-39-0);

| i. | benziljodidui (CAS 620-05-3); |
| --- | --- |

i.

benziljodidui (CAS 620-05-3);

| j. | bromacetonui (CAS 598-31-2); |
| --- | --- |

j.

bromacetonui (CAS 598-31-2);

| k. | bromcianui (CAS 506-68-3); |
| --- | --- |

k.

bromcianui (CAS 506-68-3);

| l. | brommetiletilketonui (CAS 816-40-0); |
| --- | --- |

l.

brommetiletilketonui (CAS 816-40-0);

| m. | chloracetonui (CAS 78-95-5); |
| --- | --- |

m.

chloracetonui (CAS 78-95-5);

| n. | etil-jodacetatui (CAS 623-48-3); |
| --- | --- |

n.

etil-jodacetatui (CAS 623-48-3);

| o. | jodacetonui (CAS 3019-04-3); |
| --- | --- |

o.

jodacetonui (CAS 3019-04-3);

| p. | chlorpikrinui (CAS 76-06-2). Žr. ES dvejopo naudojimo objektų sąrašo 1C450 pozicijos a punkto 7 papunktį. |
| --- | --- |

p.

chlorpikrinui (CAS 76-06-2). Žr. ES dvejopo naudojimo objektų sąrašo 1C450 pozicijos a punkto 7 papunktį.

| | ML7 dalies h punkte ir ML7 dalies i punkto 2 papunktyje nurodytos ląstelių kultūros ir biologinės sistemos yra išimtinės, ir šie punktai netaikomi ląstelių arba biologinėms sistemoms, skirtoms civiliniams tikslams, pavyzdžiui: žemės ūkiui, farmacijai, medicinai, veterinarijai, aplinkosaugai, atliekų tvarkymui arba maisto pramonei. |
| --- | --- |

ML7 dalies h punkte ir ML7 dalies i punkto 2 papunktyje nurodytos ląstelių kultūros ir biologinės sistemos yra išimtinės, ir šie punktai netaikomi ląstelių arba biologinėms sistemoms, skirtoms civiliniams tikslams, pavyzdžiui: žemės ūkiui, farmacijai, medicinai, veterinarijai, aplinkosaugai, atliekų tvarkymui arba maisto pramonei.

ML8
  „Energetinės medžiagos“ ir su jomis susijusios medžiagos:

| | Taip pat žr. ES dvejopo naudojimo objektų sąrašo 1C011 poziciją. |
| --- | --- |

Taip pat žr. ES dvejopo naudojimo objektų sąrašo 1C011 poziciją.

| | Dėl sprogstamųjų užtaisų ir įtaisų žr. ML4 dalį ir ES dvejopo naudojimo objektų sąrašo 1A008 poziciją. |
| --- | --- |

Dėl sprogstamųjų užtaisų ir įtaisų žr. ML4 dalį ir ES dvejopo naudojimo objektų sąrašo 1A008 poziciją.











  1.

| 1. | ML8 dalyje mišinys – tai dviejų ar daugiau medžiagų mišinys, kai bent viena iš jų nurodyta ML8 dalies punktuose. |
| --- | --- |

ML8 dalyje mišinys – tai dviejų ar daugiau medžiagų mišinys, kai bent viena iš jų nurodyta ML8 dalies punktuose.

| 2. | Visoms medžiagoms, išvardytoms ML8 dalies punktuose, taikomas šis sąrašas, net jei jos naudojamos kitam nei nurodytas tikslui (pvz., TAGN daugiausiai naudojama kaip sprogmuo, tačiau gali būti naudojama kaip kuras ar oksidatorius). |
| --- | --- |

2.

| a. | Sprogstamosios medžiagos ir jų mišiniai:






  1. | ADNBF (aminodinitrobenzofuroksanas arba 7-amino-4,6-dinitrobenzofurazan-1-oksidas) (CAS 97096-78-1); |
| --- | --- | --- |

a.

Sprogstamosios medžiagos ir jų mišiniai:

1.

ADNBF (aminodinitrobenzofuroksanas arba 7-amino-4,6-dinitrobenzofurazan-1-oksidas) (CAS 97096-78-1);

| 2. | BNCP (cis-bis (5-nitrotetrazolato) tetraamino kobalto (III) perchloratas) (CAS 117412-28-9); |
| --- | --- |

2.

BNCP (cis-bis (5-nitrotetrazolato) tetraamino kobalto (III) perchloratas) (CAS 117412-28-9);

| 3. | CL-14 (diamino dinitrobenzofurozanas arba 5,7-diamino-4,6-dinitrobenzofurazan-1-oksidas) (CAS 117907-74-1); |
| --- | --- |

3.

CL-14 (diamino dinitrobenzofurozanas arba 5,7-diamino-4,6-dinitrobenzofurazan-1-oksidas) (CAS 117907-74-1);

| 4. | CL-20 (HNIW arba heksanitroheksaazaizovurcitanas) (CAS 135285-90-4); klatratai iš CL-20 (dėl jo „pirmtakų“ taip pat žr. ML8 dalies g punkto 3 ir 4 papunkčius); |
| --- | --- |

4.

CL-20 (HNIW arba heksanitroheksaazaizovurcitanas) (CAS 135285-90-4); klatratai iš CL-20 (dėl jo „pirmtakų“ taip pat žr. ML8 dalies g punkto 3 ir 4 papunkčius);

| 5. | CP (2-(5-cianotetrazolato) pentaamino-kobalto (III) perchloratas) (CAS 70247-32-4); |
| --- | --- |

5.

CP (2-(5-cianotetrazolato) pentaamino-kobalto (III) perchloratas) (CAS 70247-32-4);

| 6. | DADE (1,1-diamino-2,2-dinitroetilenas arba FOX7) (CAS 145250-81-3); |
| --- | --- |

6.

DADE (1,1-diamino-2,2-dinitroetilenas arba FOX7) (CAS 145250-81-3);

| 7. | DATB (diaminotrinitrobenzenas) (CAS 1630-08-6); |
| --- | --- |

7.

DATB (diaminotrinitrobenzenas) (CAS 1630-08-6);

| 8. | DDFP (1,4-dinitrodifurazanopiperazinas); |
| --- | --- |

8.

DDFP (1,4-dinitrodifurazanopiperazinas);

| 9. | DDPO (PZO arba 2,6-diamino-3,5-dinitropirazine-1-oksidas) (CAS 194486-77-6); |
| --- | --- |

9.

DDPO (PZO arba 2,6-diamino-3,5-dinitropirazine-1-oksidas) (CAS 194486-77-6);

| 10. | DIPAM (3,3’-diamino-2,2’,4,4’,6,6’-heksanitrobifenilas arba dipikramidas) (CAS 17215-44-0); |
| --- | --- |

10.

DIPAM (3,3’-diamino-2,2’,4,4’,6,6’-heksanitrobifenilas arba dipikramidas) (CAS 17215-44-0);

| 11. | DNGU (DINGU arba dinitroglikolurilas) (CAS 55510-04-8); |
| --- | --- |

11.

DNGU (DINGU arba dinitroglikolurilas) (CAS 55510-04-8);

| 12. | Furazanai:






  a. | DAAOF (diaminoazoksifurazanas); |
| --- | --- | --- |

12.

Furazanai:

a.

DAAOF (diaminoazoksifurazanas);

| b. | DAAZF (diaminoazofurazanas) (CAS 78644-90-3); |
| --- | --- |

b.

DAAZF (diaminoazofurazanas) (CAS 78644-90-3);

| 13. | HMX ir jo dariniai (dėl jo „pirmtakų“ taip pat žr. ML8 dalies g punkto 5 papunktį):






  a. | HMX (ciklotetrametilentetranitraminas, ohtachydro-1,3,5,7-tetranitro-1,3,5,7-tetrazinas, 1,3,5,7-tetranitro-1,3,5,7-tetraciklooktanas, oktogenas) (CAS 2691-41-0); |
| --- | --- | --- |

13.

HMX ir jo dariniai (dėl jo „pirmtakų“ taip pat žr. ML8 dalies g punkto 5 papunktį):

a.

HMX (ciklotetrametilentetranitraminas, ohtachydro-1,3,5,7-tetranitro-1,3,5,7-tetrazinas, 1,3,5,7-tetranitro-1,3,5,7-tetraciklooktanas, oktogenas) (CAS 2691-41-0);

| b. | difluoroaminatedas, analogiškas HMX; |
| --- | --- |

b.

difluoroaminatedas, analogiškas HMX;

| c. | K-55 (2,4,6,8-tetranitro-2,4,6,8-tetraazabiciklo [3,3,0]-oktanon-3, tetranitrosemiglikourilas arba keto-biciklinis HMX) (CAS 130256-72-3); |
| --- | --- |

c.

K-55 (2,4,6,8-tetranitro-2,4,6,8-tetraazabiciklo [3,3,0]-oktanon-3, tetranitrosemiglikourilas arba keto-biciklinis HMX) (CAS 130256-72-3);

| 14. | HNAD (heksanitroadamantanas) (CAS 143850-71-9); |
| --- | --- |

14.

HNAD (heksanitroadamantanas) (CAS 143850-71-9);

| 15. | HNS (heksanitrostilbenas) (CAS 20062-22-0); |
| --- | --- |

15.

HNS (heksanitrostilbenas) (CAS 20062-22-0);

| 16. | Imidazolai:






  a. | BNNII (oktahidro-2,5-bis(nitroimino)imidazo [4,5-d]imidazolas); |
| --- | --- | --- |

16.

Imidazolai:

a.

BNNII (oktahidro-2,5-bis(nitroimino)imidazo [4,5-d]imidazolas);

| b. | DNI (2,4-dinitroimidazolas) (CAS 5213-49-0); |
| --- | --- |

b.

DNI (2,4-dinitroimidazolas) (CAS 5213-49-0);

| c. | FDIA (1-fluoro-2,4-dinitroimidazolas); |
| --- | --- |

c.

FDIA (1-fluoro-2,4-dinitroimidazolas);

| d. | NTDNIA (N-(2-nitrotriazolo)-2,4-dinitroimidazolas); |
| --- | --- |

d.

NTDNIA (N-(2-nitrotriazolo)-2,4-dinitroimidazolas);

| e. | PTIA (1-pikril-2,4,5-trinitroimidazolas); |
| --- | --- |

e.

PTIA (1-pikril-2,4,5-trinitroimidazolas);

| 17. | NTNMH (1-(2-nitrotriazolo)-2-dinitrometileno hidrazinas); |
| --- | --- |

17.

NTNMH (1-(2-nitrotriazolo)-2-dinitrometileno hidrazinas);

| 18. | NTO (ONTA arba 3-nitro-1,2,4-triazol-5-onas) (CAS 932-64-9); |
| --- | --- |

18.

NTO (ONTA arba 3-nitro-1,2,4-triazol-5-onas) (CAS 932-64-9);

| 19. | Polinitrokubanai, turintys daugiau kaip keturias nitro grupes; |
| --- | --- |

19.

Polinitrokubanai, turintys daugiau kaip keturias nitro grupes;

| 20. | PYX (2,6-bis(pikrilamino)-3,5-dinitropiridinas) (CAS 38082-89-2); |
| --- | --- |

20.

PYX (2,6-bis(pikrilamino)-3,5-dinitropiridinas) (CAS 38082-89-2);

| 21. | RDX ir jo dariniai:






  a. | RDX (ciklotrimetilentrinitraminas, ciklonitas, T4, heksahidro-1,3,5-trinitro-1,3,5-triazinas, 1,3,5-trinitro-1,3,5-triaza-cikloheksanas, heksogenas) (CAS 121-82-4); |
| --- | --- | --- |

21.

RDX ir jo dariniai:

a.

RDX (ciklotrimetilentrinitraminas, ciklonitas, T4, heksahidro-1,3,5-trinitro-1,3,5-triazinas, 1,3,5-trinitro-1,3,5-triaza-cikloheksanas, heksogenas) (CAS 121-82-4);

| b. | keto-RDX (K-6 arba 2,4,6-trinitro-2,4,6-triazacikloheksanonas) (CAS 115029-35-1); |
| --- | --- |

b.

keto-RDX (K-6 arba 2,4,6-trinitro-2,4,6-triazacikloheksanonas) (CAS 115029-35-1);

| 22. | TAGN (triaminoguanidinnitratas) (CAS 4000-16-2); |
| --- | --- |

22.

TAGN (triaminoguanidinnitratas) (CAS 4000-16-2);

| 23. | TATB (triaminotrinitrobenzenas) (CAS 3058-38-6) (dėl jo „pirmtakų“ taip pat žr. ML8 dalies g punkto 7 papunktį); |
| --- | --- |

23.

TATB (triaminotrinitrobenzenas) (CAS 3058-38-6) (dėl jo „pirmtakų“ taip pat žr. ML8 dalies g punkto 7 papunktį);

| 24. | TEDDZ (3,3,7,7-tetrabis(difluoroaminas) oktahidro-1,5-dinitro-1,5-diazocinas); |
| --- | --- |

24.

TEDDZ (3,3,7,7-tetrabis(difluoroaminas) oktahidro-1,5-dinitro-1,5-diazocinas);

| 25. | Tetrazolai:






  a. | NTAT (nitrotriazol aminotetrazolas); |
| --- | --- | --- |

25.

Tetrazolai:

a.

NTAT (nitrotriazol aminotetrazolas);

| b. | NTNT (1-N-(2-nitrotriazolo)-4-nitrotetrazolas); |
| --- | --- |

b.

NTNT (1-N-(2-nitrotriazolo)-4-nitrotetrazolas);

| 26. | Tetrilas (trinitrofenilmetilnitraminas) (CAS 479-45-8); |
| --- | --- |

26.

Tetrilas (trinitrofenilmetilnitraminas) (CAS 479-45-8);

| 27. | TNAD (1,4,5,8-tetranitro-1,4,5,8-tetraazadekalinas) (CAS 135877-16-6) (dėl jo „pirmtakų“ taip pat žr. ML8 dalies g punkto 6 papunktį); |
| --- | --- |

27.

TNAD (1,4,5,8-tetranitro-1,4,5,8-tetraazadekalinas) (CAS 135877-16-6) (dėl jo „pirmtakų“ taip pat žr. ML8 dalies g punkto 6 papunktį);

| 28. | TNAZ (1,1,3-trinitroazetidinas) (CAS 97645-24-4) (dėl jo „pirmtakų“ taip pat žr. ML8 dalies g punkto 2 papunktį); |
| --- | --- |

28.

TNAZ (1,1,3-trinitroazetidinas) (CAS 97645-24-4) (dėl jo „pirmtakų“ taip pat žr. ML8 dalies g punkto 2 papunktį);

| 29. | TNGU (SORGUIL arba tetranitroglikolurilas) (CAS 55510-03-7); |
| --- | --- |

29.

TNGU (SORGUIL arba tetranitroglikolurilas) (CAS 55510-03-7);

| 30. | TNP (1,4,5,8-tetranitro-piridazino[4,5-d]piridazinas) (CAS 229176-04-9); |
| --- | --- |

30.

TNP (1,4,5,8-tetranitro-piridazino[4,5-d]piridazinas) (CAS 229176-04-9);

| 31. | Triazinai:






  a. | DNAM (2-oksi-4,6-dinitroamino-s-triazinas) (CAS 19899-80-0); |
| --- | --- | --- |

31.

Triazinai:

a.

DNAM (2-oksi-4,6-dinitroamino-s-triazinas) (CAS 19899-80-0);

| b. | NNHT (2-nitroimino-5-nitro-heksahidro-1,3,5-triazinas) (CAS 130400-13-4); |
| --- | --- |

b.

NNHT (2-nitroimino-5-nitro-heksahidro-1,3,5-triazinas) (CAS 130400-13-4);

| 32. | Triazolai:






  a. | 5-azido-2-nitrotriazolas; |
| --- | --- | --- |

32.

Triazolai:

a.

5-azido-2-nitrotriazolas;

| b. | ADHTDN (4-amino-3,5-dihidrazino-1,2,4-triazolo dinitramidas) (CAS 1614-08-0); |
| --- | --- |

b.

ADHTDN (4-amino-3,5-dihidrazino-1,2,4-triazolo dinitramidas) (CAS 1614-08-0);

| c. | ADNT (1-amino-3,5-dinitro-1,2,4-triazolas); |
| --- | --- |

c.

ADNT (1-amino-3,5-dinitro-1,2,4-triazolas);

| d. | BDNTA ([bis-dinitroazolo]aminas); |
| --- | --- |

d.

BDNTA ([bis-dinitroazolo]aminas);

| e. | DBT (3,3’-dinitro-5,5-bi-1,2,4-triazolas) (CAS 30003-46-4); |
| --- | --- |

e.

DBT (3,3’-dinitro-5,5-bi-1,2,4-triazolas) (CAS 30003-46-4);

| f. | DNBT (dinitrobistriazolas) (CAS 70890-46-9); |
| --- | --- |

f.

DNBT (dinitrobistriazolas) (CAS 70890-46-9);

| g. | NTDNA (2-nitrotriazolo 5-dinitramidas) (CAS 75393-84-9); |
| --- | --- |

g.

NTDNA (2-nitrotriazolo 5-dinitramidas) (CAS 75393-84-9);

| h. | NTDNT (1-N-(2-nitrotriazolo) 3,5-dinitrotriazolas); |
| --- | --- |

h.

NTDNT (1-N-(2-nitrotriazolo) 3,5-dinitrotriazolas);

| i. | PDNT (1-pikril-3,5-dinitrotriazolas); |
| --- | --- |

i.

PDNT (1-pikril-3,5-dinitrotriazolas);

| j. | TACOT (tetranitrobenzotriazolbenzotriazolas) (CAS 25243-36-1); |
| --- | --- |

j.

TACOT (tetranitrobenzotriazolbenzotriazolas) (CAS 25243-36-1);

| 33. | Sprogstamosios medžiagos, nenurodytos kitur ML8 dalies a punkte, turinčios bet kurią iš šių charakteristikų:






  a. | detonavimo greitis esant didžiausiam tankiui viršija 8 700 m/s arba |
| --- | --- | --- |

33.

Sprogstamosios medžiagos, nenurodytos kitur ML8 dalies a punkte, turinčios bet kurią iš šių charakteristikų:

a.

detonavimo greitis esant didžiausiam tankiui viršija 8 700 m/s arba

| b. | detonavimo slėgis viršija 34 GPa (340 kilobarų); |
| --- | --- |

b.

detonavimo slėgis viršija 34 GPa (340 kilobarų);

| 34. | Organiniai sprogmenys, nenurodyti kitur ML8 dalies a punkte, turintys visas šias charakteristikas:






  a. | sukeliantys 25 GPa (250 kilobarų) arba didesnį detonavimo slėgį ir |
| --- | --- | --- |

34.

Organiniai sprogmenys, nenurodyti kitur ML8 dalies a punkte, turintys visas šias charakteristikas:

a.

sukeliantys 25 GPa (250 kilobarų) arba didesnį detonavimo slėgį ir

| b. | lieka nepakitę 5 ar daugiau minučių esant 250 °C (523 K) arba aukštesnei temperatūrai; |
| --- | --- |

b.

lieka nepakitę 5 ar daugiau minučių esant 250 °C (523 K) arba aukštesnei temperatūrai;

| b. | „svaidomosios medžiagos“:






  1. | Jungtinių Tautų (JT) 1.1 klasės kietos „svaidomosios medžiagos“, turinčios teorišką specifinį impulsą (įprastomis sąlygomis), trunkantį ilgiau negu 250 s nemetalizuotiems arba ilgiau negu 270 s aliuminizuotiems mišiniams; |
| --- | --- | --- |

b.

„svaidomosios medžiagos“:

1.

Jungtinių Tautų (JT) 1.1 klasės kietos „svaidomosios medžiagos“, turinčios teorišką specifinį impulsą (įprastomis sąlygomis), trunkantį ilgiau negu 250 s nemetalizuotiems arba ilgiau negu 270 s aliuminizuotiems mišiniams;

| 2. | JT 1.3 klasės kietos „svaidomosios medžiagos“, turinčios teorinį specifinį impulsą (įprastomis sąlygomis), trunkantį ilgiau negu 230 s nehalogenizuotiems, 250 s nemetalizuotiems ir 266 s metalizuotiems mišiniams; |
| --- | --- |

2.

JT 1.3 klasės kietos „svaidomosios medžiagos“, turinčios teorinį specifinį impulsą (įprastomis sąlygomis), trunkantį ilgiau negu 230 s nehalogenizuotiems, 250 s nemetalizuotiems ir 266 s metalizuotiems mišiniams;

| 3. | „Svaidomosios medžiagos“, kurių jėgos konstanta yra didesnė nei 1 200 kJ/kg; |
| --- | --- |

3.

„Svaidomosios medžiagos“, kurių jėgos konstanta yra didesnė nei 1 200 kJ/kg;

| 4. | „Svaidomosios medžiagos“, galinčios palaikyti pastovaus degimo lygį ilgiau negu 38 mm per sekundę įprastomis sąlygomis, kai yra 68,9 barų (6,89 MPa) slėgis esant 21 °C (294 K); |
| --- | --- |

4.

„Svaidomosios medžiagos“, galinčios palaikyti pastovaus degimo lygį ilgiau negu 38 mm per sekundę įprastomis sąlygomis, kai yra 68,9 barų (6,89 MPa) slėgis esant 21 °C (294 K);

| 5. | Elastomeriškai modifikuotos dvigubos varomosios galios „svaidomosios medžiagos“ (EMCDB), kurių įtempis maksimalaus apkrovimo sąlygomis yra didesnis kaip 5 %, esant – 40 °C (233 K); |
| --- | --- |

5.

Elastomeriškai modifikuotos dvigubos varomosios galios „svaidomosios medžiagos“ (EMCDB), kurių įtempis maksimalaus apkrovimo sąlygomis yra didesnis kaip 5 %, esant – 40 °C (233 K);

| 6. | „Svaidomosios medžiagos“, į kurių sudėtį įeina ML8 dalies a punkte nurodytos medžiagos; |
| --- | --- |

6.

„Svaidomosios medžiagos“, į kurių sudėtį įeina ML8 dalies a punkte nurodytos medžiagos;

| 7. | „Svaidomosios medžiagos“, nenurodytos kitur ES bendrajame karinės įrangos sąraše, specialiai sukurtos kariniams tikslams; |
| --- | --- |

7.

„Svaidomosios medžiagos“, nenurodytos kitur ES bendrajame karinės įrangos sąraše, specialiai sukurtos kariniams tikslams;

| c. | „pirotechnika“, kuras ir susijusios medžiagos bei jų mišiniai:






  1. | Aviacinis kuras, specialiai paruoštas kariniams tikslams; |
| --- | --- | --- |

c.

„pirotechnika“, kuras ir susijusios medžiagos bei jų mišiniai:

1.

Aviacinis kuras, specialiai paruoštas kariniams tikslams;

| 2. | Alanas (aliuminio hidridas) (CAS 7784-21-6); |
| --- | --- |

2.

Alanas (aliuminio hidridas) (CAS 7784-21-6);

| 3. | Karboranai; dekarboranas (CAS 17702-41-9); pentaboranas (CAS 19624-22-7 ir 18433-84-6) ir jų dariniai; |
| --- | --- |

3.

Karboranai; dekarboranas (CAS 17702-41-9); pentaboranas (CAS 19624-22-7 ir 18433-84-6) ir jų dariniai;

| 4. | Hidrazinas ir jo dariniai (dėl hidrazino darinių oksidavimo taip pat žr. ML8 dalies d punkto 8 ir 9 papunkčius):






  a. | hidrazinas (CAS 302-01-2) 70 % ar didesnės koncentracijos; |
| --- | --- | --- |

4.

Hidrazinas ir jo dariniai (dėl hidrazino darinių oksidavimo taip pat žr. ML8 dalies d punkto 8 ir 9 papunkčius):

a.

hidrazinas (CAS 302-01-2) 70 % ar didesnės koncentracijos;

| b. | monometilhidrazinas (CAS 60-34-4); |
| --- | --- |

b.

monometilhidrazinas (CAS 60-34-4);

| c. | simetrinis dimetilhidrazinas (CAS 540-73-8); |
| --- | --- |

c.

simetrinis dimetilhidrazinas (CAS 540-73-8);

| d. | nesimetrinis dimetilhidrazinas (CAS 57-14-7); |
| --- | --- |

d.

nesimetrinis dimetilhidrazinas (CAS 57-14-7);

| 5. | Sferinių, susmulkintų, sferoidinių, drožlinių ar šlifuotų dalelių metalo kuras, pagamintas iš medžiagos, kurios sudėtyje yra 99 % ar daugiau bet kurios iš šių medžiagų:






  a. | tokių metalų ir jų mišinių:






  1. | Berilio (CAS 7440-41-7), kurio dalelės ne didesnės kaip 60 μm; |
| --- | --- | --- | --- |

5.

Sferinių, susmulkintų, sferoidinių, drožlinių ar šlifuotų dalelių metalo kuras, pagamintas iš medžiagos, kurios sudėtyje yra 99 % ar daugiau bet kurios iš šių medžiagų:

a.

tokių metalų ir jų mišinių:

1.

Berilio (CAS 7440-41-7), kurio dalelės ne didesnės kaip 60 μm;

| 2. | Geležies miltelių (CAS 7439-89-6), kurių dalelių dydis yra 3 μm arba mažesnis, pagamintų jungiant geležies oksidą su vandeniliu; |
| --- | --- |

2.

Geležies miltelių (CAS 7439-89-6), kurių dalelių dydis yra 3 μm arba mažesnis, pagamintų jungiant geležies oksidą su vandeniliu;

| b. | mišinių, kurių sudėtyje yra bet kurios iš šių medžiagų:






  1. | Cirkonio (CAS 7440-67-7), magnio (CAS 7439-95-4) ar jų lydinių, kurių dalelės ne didesnės kaip 60 μm; |
| --- | --- | --- |

b.

mišinių, kurių sudėtyje yra bet kurios iš šių medžiagų:

1.

Cirkonio (CAS 7440-67-7), magnio (CAS 7439-95-4) ar jų lydinių, kurių dalelės ne didesnės kaip 60 μm;

| 2. | 85 % ar grynesnio boro (CAS 7440-42-8) ar boro karbido (CAS 12069-32-8) kuro, kurio dalelės ne didesnės kaip 60 μm; |
| --- | --- |

2.

85 % ar grynesnio boro (CAS 7440-42-8) ar boro karbido (CAS 12069-32-8) kuro, kurio dalelės ne didesnės kaip 60 μm;

| 6. | Karinės medžiagos, į kurių sudėtį įeina tirštikliai, naudojami angliavandenilio kurui, specialiai sukurti naudoti liepsnosvaidžiuose, arba padegamoji amunicija, pavyzdžiui, metalo stearatai arba palmatai (pvz., oktolis (CAS 637-12-7)) ir M1, M2, M3 tirštikliai; |
| --- | --- |

6.

Karinės medžiagos, į kurių sudėtį įeina tirštikliai, naudojami angliavandenilio kurui, specialiai sukurti naudoti liepsnosvaidžiuose, arba padegamoji amunicija, pavyzdžiui, metalo stearatai arba palmatai (pvz., oktolis (CAS 637-12-7)) ir M1, M2, M3 tirštikliai;

| 7. | Perchloratai, chloratai ir chromatai, sumaišyti su metalo milteliais arba kitais daug energijos išskiriančiais kuro komponentais; |
| --- | --- |

7.

Perchloratai, chloratai ir chromatai, sumaišyti su metalo milteliais arba kitais daug energijos išskiriančiais kuro komponentais;

| 8. | Sferiniai aliuminio milteliai (CAS 7429-90-5), kurių dalelės ne didesnės kaip 60 μm, pagaminti iš medžiagos, turinčios ne mažiau kaip 99 % aliuminio; |
| --- | --- |

8.

Sferiniai aliuminio milteliai (CAS 7429-90-5), kurių dalelės ne didesnės kaip 60 μm, pagaminti iš medžiagos, turinčios ne mažiau kaip 99 % aliuminio;

| 9. | Titano subhidridas (TiHn), kurio stechiometrija lygi n = 0,65–1,68; |
| --- | --- |

9.

Titano subhidridas (TiHn), kurio stechiometrija lygi n = 0,65–1,68;

| | ML8 dalies c punkto 1 papunktyje nurodytas aviacinis kuras – galutinis produktas, o ne jo sudedamosios dalys. |
| --- | --- |

ML8 dalies c punkto 1 papunktyje nurodytas aviacinis kuras – galutinis produktas, o ne jo sudedamosios dalys.

| | ML8 dalies c punkto 4 papunkčio a punktas netaikomas hidrazino mišiniams, specialiai skirtiems apsaugai nuo korozijos. |
| --- | --- |

ML8 dalies c punkto 4 papunkčio a punktas netaikomas hidrazino mišiniams, specialiai skirtiems apsaugai nuo korozijos.

| | ML8 dalies c punkto 5 papunktis taikomas sprogmenims ir kurui, neatsižvelgiant į tai, ar tie metalai ir lydiniai yra aliuminio, magnio, cirkonio ar berilio kapsulėse. |
| --- | --- |

ML8 dalies c punkto 5 papunktis taikomas sprogmenims ir kurui, neatsižvelgiant į tai, ar tie metalai ir lydiniai yra aliuminio, magnio, cirkonio ar berilio kapsulėse.

| | ML8 dalies c punkto 5 papunkčio b punkto 2 papunktis netaikomas borui ir boro karbidui, kai jie prisodrinti boru-10 (20 % ar daugiau boro-10). |
| --- | --- |

ML8 dalies c punkto 5 papunkčio b punkto 2 papunktis netaikomas borui ir boro karbidui, kai jie prisodrinti boru-10 (20 % ar daugiau boro-10).

| d. | oksiduojančiosios medžiagos ir jų mišiniai:






  1. | ADN (amonio dinitramidas ar SR 12) (CAS 140456-78-6); |
| --- | --- | --- |

d.

oksiduojančiosios medžiagos ir jų mišiniai:

1.

ADN (amonio dinitramidas ar SR 12) (CAS 140456-78-6);

| 2. | AP (amonio perchloratas) (CAS 7790-98-9); |
| --- | --- |

2.

AP (amonio perchloratas) (CAS 7790-98-9);

| 3. | Mišiniai iš fluoro ir bet kurio iš šių komponentų:






  a. | kiti halogenai; |
| --- | --- | --- |

3.

Mišiniai iš fluoro ir bet kurio iš šių komponentų:

a.

kiti halogenai;

| b. | deguonis |
| --- | --- |

b.

deguonis

| c. | azotas; | ML8 dalies d punkto 3 papunktis netaikomas chloro trifluoridui (CAS 7790-91-2). Žr. ES dvejopo naudojimo objektų sąrašo 1C238 poziciją. |
| --- | --- | --- |

c.

azotas;

ML8 dalies d punkto 3 papunktis netaikomas chloro trifluoridui (CAS 7790-91-2). Žr. ES dvejopo naudojimo objektų sąrašo 1C238 poziciją.

| | ML8 dalies d punkto 3 papunktis netaikomas dujinės būsenos azoto trifluoridui (CAS 7783-54-2). |
| --- | --- |

ML8 dalies d punkto 3 papunktis netaikomas dujinės būsenos azoto trifluoridui (CAS 7783-54-2).

| 4. | DNAD (1,3-dinitro-1,3-diazetidinas) (CAS 78246-06-7); |
| --- | --- |

4.

DNAD (1,3-dinitro-1,3-diazetidinas) (CAS 78246-06-7);

| 5. | HAN (hidroksilamonio nitratas) (CAS 13465-08-2); |
| --- | --- |

5.

HAN (hidroksilamonio nitratas) (CAS 13465-08-2);

| 6. | HAP (hidroksilamonio perchloratas) (CAS 15588-62-2); |
| --- | --- |

6.

HAP (hidroksilamonio perchloratas) (CAS 15588-62-2);

| 7. | HNF (hidrazino nitroformatas) (CAS 20773-28-8); |
| --- | --- |

7.

HNF (hidrazino nitroformatas) (CAS 20773-28-8);

| 8. | Hidrazino nitratas (CAS 37836-27-4); |
| --- | --- |

8.

Hidrazino nitratas (CAS 37836-27-4);

| 9. | Hidrazino perchloratas (CAS 27978-54-7); |
| --- | --- |

9.

Hidrazino perchloratas (CAS 27978-54-7);

| 10. | Skystos oksiduojančiosios medžiagos, kurias sudaro arba kurių sudėtyje yra inhibiduota raudonoji rūkstančioji azoto rūgštis (IRFNA) (CAS 8007-58-7); | ML8 dalies d punkto 10 papunktis netaikomas neinhibiduotai rūkstančiajai azoto rūgščiai. |
| --- | --- | --- |

10.

Skystos oksiduojančiosios medžiagos, kurias sudaro arba kurių sudėtyje yra inhibiduota raudonoji rūkstančioji azoto rūgštis (IRFNA) (CAS 8007-58-7);

ML8 dalies d punkto 10 papunktis netaikomas neinhibiduotai rūkstančiajai azoto rūgščiai.

| e. | rišamosios medžiagos, plastifikatoriai, monomerai ir polimerai:






  1. | AMMO (azidometilmetiloksetanas ir jo polimerai) (CAS 90683-29-7) (dėl jų „pirmtakų“ taip pat žr. ML8 dalies g punkto 1 papunktį); |
| --- | --- | --- |

e.

rišamosios medžiagos, plastifikatoriai, monomerai ir polimerai:

1.

AMMO (azidometilmetiloksetanas ir jo polimerai) (CAS 90683-29-7) (dėl jų „pirmtakų“ taip pat žr. ML8 dalies g punkto 1 papunktį);

| 2. | BAMO (bisazidometiloksetanas ir jo polimerai) (CAS 17607-20-4) (dėl jo „pirmtakų“ taip pat žr. ML8 dalies g punkto 1 papunktį); |
| --- | --- |

2.

BAMO (bisazidometiloksetanas ir jo polimerai) (CAS 17607-20-4) (dėl jo „pirmtakų“ taip pat žr. ML8 dalies g punkto 1 papunktį);

| 3. | BNDPA (bis (2,2-dinitropropil)acetalis) (CAS 5108-69-0); |
| --- | --- |

3.

BNDPA (bis (2,2-dinitropropil)acetalis) (CAS 5108-69-0);

| 4. | BNDPF (bis (2,2-dinitropropil)formalis) (CAS 5917-61-3); |
| --- | --- |

4.

BNDPF (bis (2,2-dinitropropil)formalis) (CAS 5917-61-3);

| 5. | BTTN (butantrioltrinitratas) (CAS 6659-60-5) (dėl jo „pirmtakų“ taip pat žr. ML8 dalies g punkto 8 papunktį); |
| --- | --- |

5.

BTTN (butantrioltrinitratas) (CAS 6659-60-5) (dėl jo „pirmtakų“ taip pat žr. ML8 dalies g punkto 8 papunktį);

| 6. | Energetiniai monomerai, plastmasės ir polimerai, kurie specialiai sukurti kariniam naudojimui ir kurių sudėtyje yra bet kurios iš šių medžiagų:






  a. | nitro grupių; |
| --- | --- | --- |

6.

Energetiniai monomerai, plastmasės ir polimerai, kurie specialiai sukurti kariniam naudojimui ir kurių sudėtyje yra bet kurios iš šių medžiagų:

a.

nitro grupių;

| b. | azido grupių; |
| --- | --- |

b.

azido grupių;

| c. | nitratų grupių; |
| --- | --- |

c.

nitratų grupių;

| d. | nitrozo grupių arba |
| --- | --- |

d.

nitrozo grupių arba

| e. | difluoramino grupių; |
| --- | --- |

e.

difluoramino grupių;

| 7. | FAMAO (3-difluoroaminometil-3-azidometil oksetanas) ir jo polimerai; |
| --- | --- |

7.

FAMAO (3-difluoroaminometil-3-azidometil oksetanas) ir jo polimerai;

| 8. | FEFO (bis-(2-fluoro-2,2-dinitroetil) formalis) (CAS 17003-79-1); |
| --- | --- |

8.

FEFO (bis-(2-fluoro-2,2-dinitroetil) formalis) (CAS 17003-79-1);

| 9. | FPF-1 (poli-2,2,3,3,4,4-heksafluorpentano-1,5-diolio formalis) (CAS 376-90-9); |
| --- | --- |

9.

FPF-1 (poli-2,2,3,3,4,4-heksafluorpentano-1,5-diolio formalis) (CAS 376-90-9);

| 10. | FPF-3 (poli-2,4,4,5,5,6,6-heptafluoro-2-trifluormetil-3-oksaheptan-1,7-diolio formalis); |
| --- | --- |

10.

FPF-3 (poli-2,4,4,5,5,6,6-heptafluoro-2-trifluormetil-3-oksaheptan-1,7-diolio formalis);

| 11. | GAP (glicidilazidopolimeras) (CAS 143178-24-9) ir jo dariniai; |
| --- | --- |

11.

GAP (glicidilazidopolimeras) (CAS 143178-24-9) ir jo dariniai;

| 12. | HTPB (hidroksilais modifikuotas polibutadienas), kurio hidroksilų funkcionalumas lygus arba didesnis nei 2,2 ir lygus arba mažesnis nei 2,4, kai hidroksilų vertė mažesnė negu 0,77 meq/g ir klampa mažesnė negu 47 puazai, esant 30 °C temperatūrai (CAS 69102-90-5); |
| --- | --- |

12.

HTPB (hidroksilais modifikuotas polibutadienas), kurio hidroksilų funkcionalumas lygus arba didesnis nei 2,2 ir lygus arba mažesnis nei 2,4, kai hidroksilų vertė mažesnė negu 0,77 meq/g ir klampa mažesnė negu 47 puazai, esant 30 °C temperatūrai (CAS 69102-90-5);

| 13. | Alkoholiu modifikuotas poli (epichlorohidrinas), kurio molekulinė masė mažesnė nei 10 000:






  a. | poli (epichlorohidrindiolis); |
| --- | --- | --- |

13.

Alkoholiu modifikuotas poli (epichlorohidrinas), kurio molekulinė masė mažesnė nei 10 000:

a.

poli (epichlorohidrindiolis);

| b. | poli (epichlorohidrintriolis); |
| --- | --- |

b.

poli (epichlorohidrintriolis);

| 14. | NENA (nitratoetilnitramino junginiai) (CAS 17096-47-8, 85068-73-1, 82486-83-7, 82486-82-6 ir 85954-06-9); |
| --- | --- |

14.

NENA (nitratoetilnitramino junginiai) (CAS 17096-47-8, 85068-73-1, 82486-83-7, 82486-82-6 ir 85954-06-9);

| 15. | PGN (poli-GLYN, poliglicidilnitratas arba poli(nitratometil oksiranas)) (CAS 27814-48-8); |
| --- | --- |

15.

PGN (poli-GLYN, poliglicidilnitratas arba poli(nitratometil oksiranas)) (CAS 27814-48-8);

| 16. | Poli-NIMMO (poli nitratometilmetiloksetanas) arba poli-NMMO (poli[3-nitratometil-3-metiloksetanas]) (CAS 84051-81-0); |
| --- | --- |

16.

Poli-NIMMO (poli nitratometilmetiloksetanas) arba poli-NMMO (poli[3-nitratometil-3-metiloksetanas]) (CAS 84051-81-0);

| 17. | Polinitroortokarbonatai; |
| --- | --- |

17.

Polinitroortokarbonatai;

| 18. | TVOPA (1,2,3-tris[1,2-bis(difluoramino)etoksi] propanas arba trisvinoksipropano aduktas) (CAS 53159-39-0); |
| --- | --- |

18.

TVOPA (1,2,3-tris[1,2-bis(difluoramino)etoksi] propanas arba trisvinoksipropano aduktas) (CAS 53159-39-0);

| f. | „priedai ir priemaišos“:






  1. | Bazinis vario salicilatas (CAS 62320-94-9); |
| --- | --- | --- |

f.

„priedai ir priemaišos“:

1.

Bazinis vario salicilatas (CAS 62320-94-9);

| 2. | BHEGA (bis-(2-hidroksietil) glikolamidas) (CAS 17409-41-5); |
| --- | --- |

2.

BHEGA (bis-(2-hidroksietil) glikolamidas) (CAS 17409-41-5);

| 3. | BNO (butadiennitriloksidas) (CAS 9003-18-3); |
| --- | --- |

3.

BNO (butadiennitriloksidas) (CAS 9003-18-3);

| 4. | Šie feroceno dariniai:






  a. | butacenas (CAS 125856-62-4); |
| --- | --- | --- |

4.

Šie feroceno dariniai:

a.

butacenas (CAS 125856-62-4);

| b. | katocenas (2,2-bis-etilferocenil propanas) (CAS 37206-42-1); |
| --- | --- |

b.

katocenas (2,2-bis-etilferocenil propanas) (CAS 37206-42-1);

| c. | feroceno karboksilio rūgštis; |
| --- | --- |

c.

feroceno karboksilio rūgštis;

| d. | n-butilferocenas (CAS 31904-29-7); |
| --- | --- |

d.

n-butilferocenas (CAS 31904-29-7);

| e. | kiti sujungti feroceno polimeriniai dariniai; |
| --- | --- |

e.

kiti sujungti feroceno polimeriniai dariniai;

| 5. | Švino beta rezorcilatas (CAS 20936-32-7); |
| --- | --- |

5.

Švino beta rezorcilatas (CAS 20936-32-7);

| 6. | Švino citratas (CAS 14450-60-3); |
| --- | --- |

6.

Švino citratas (CAS 14450-60-3);

| 7. | Švino-vario chelatai iš beta-rezorcilato arba salicilatų (CAS 68411-07-4); |
| --- | --- |

7.

Švino-vario chelatai iš beta-rezorcilato arba salicilatų (CAS 68411-07-4);

| 8. | Švino maleatas (CAS 19136-34-6); |
| --- | --- |

8.

Švino maleatas (CAS 19136-34-6);

| 9. | Švino salicilatas (CAS 15748-73-9); |
| --- | --- |

9.

Švino salicilatas (CAS 15748-73-9);

| 10. | Švino stanatas (CAS 12036-31-6); |
| --- | --- |

10.

Švino stanatas (CAS 12036-31-6);

| 11. | MAPO (tris-1-(2-metil)aziridinilfosfinoksidas) (CAS 57-39-6); BOBBA 8 (bis(2-metilaziridinil) 2-(2-hidroksipropanoksi) propilaminofosfinoksidas) ir kiti MAPO dariniai; |
| --- | --- |

11.

MAPO (tris-1-(2-metil)aziridinilfosfinoksidas) (CAS 57-39-6); BOBBA 8 (bis(2-metilaziridinil) 2-(2-hidroksipropanoksi) propilaminofosfinoksidas) ir kiti MAPO dariniai;

| 12. | Metil BAPO (bis(2-metilaziridinil) metilaminfosfinoksidas) (CAS 85068-72-0); |
| --- | --- |

12.

Metil BAPO (bis(2-metilaziridinil) metilaminfosfinoksidas) (CAS 85068-72-0);

| 13. | N-metil-p-nitroanilinas (CAS 100-15-2); |
| --- | --- |

13.

N-metil-p-nitroanilinas (CAS 100-15-2);

| 14. | 3-Nitraza-l,5-pentandiizocianatas (CAS 7406-61-9); |
| --- | --- |

14.

3-Nitraza-l,5-pentandiizocianatas (CAS 7406-61-9);

| 15. | Organiniai metalo junginiai:






  a. | neopentil[diali]oksi, tri[dioktil]fosfato-titanatas (CAS 103850-22-2); taip pat vadinamas titanu IV, 2,2[bis 2-propenolato-metil, butanolato, tris (dioktil) fosfato] (CAS 110438-25-0) arba LICA 12 (CAS 103850-22-2); |
| --- | --- | --- |

15.

Organiniai metalo junginiai:

a.

neopentil[diali]oksi, tri[dioktil]fosfato-titanatas (CAS 103850-22-2); taip pat vadinamas titanu IV, 2,2[bis 2-propenolato-metil, butanolato, tris (dioktil) fosfato] (CAS 110438-25-0) arba LICA 12 (CAS 103850-22-2);

| b. | titanas IV, [(2-propenolat-1) metil, n-propanolatometil] butanolis-1, tris[dioktil] pirofosfatas arba KR3538; |
| --- | --- |

b.

titanas IV, [(2-propenolat-1) metil, n-propanolatometil] butanolis-1, tris[dioktil] pirofosfatas arba KR3538;

| c. | titanas IV, [(2-propenolato-1)metil, n-propanolatometilas] butanolato-1, tris(dioktil)fosfatas; |
| --- | --- |

c.

titanas IV, [(2-propenolato-1)metil, n-propanolatometilas] butanolato-1, tris(dioktil)fosfatas;

| 16. | Policiandifluoroaminoetilenoksidas; |
| --- | --- |

16.

Policiandifluoroaminoetilenoksidas;

| 17. | Polifunkciniai aziridinamidai su izoftalio, trimezo (BITA arba butilenimino trimesamido), izocianuro arba trimetiladipo pagrindinėmis struktūromis ir 2-metil arba 2-etil grupėmis, prisijungusiomis prie aziridino žiedo; |
| --- | --- |

17.

Polifunkciniai aziridinamidai su izoftalio, trimezo (BITA arba butilenimino trimesamido), izocianuro arba trimetiladipo pagrindinėmis struktūromis ir 2-metil arba 2-etil grupėmis, prisijungusiomis prie aziridino žiedo;

| 18. | Propileniminas (2-metilaziridinas) (CAS 75-55-8); |
| --- | --- |

18.

Propileniminas (2-metilaziridinas) (CAS 75-55-8);

| 19. | Labai smulkus geležies oksidas (Fe2O3) (CAS 1317-60-8), turintis tam tikrą paviršiaus plotą, didesnį negu 250 m2/g, kai vidutinis dalelių dydis lygus 3 nm arba mažesnis; |
| --- | --- |

19.

Labai smulkus geležies oksidas (Fe2O3) (CAS 1317-60-8), turintis tam tikrą paviršiaus plotą, didesnį negu 250 m2/g, kai vidutinis dalelių dydis lygus 3 nm arba mažesnis;

| 20. | TEPAN (tetraetilenpentaminakrilnitrilas) (CAS 68412-45-3); cianetilintas poliaminas ir jo druskos; |
| --- | --- |

20.

TEPAN (tetraetilenpentaminakrilnitrilas) (CAS 68412-45-3); cianetilintas poliaminas ir jo druskos;

| 21. | TEPANOL (tetraetilenpentaminakrilnitrilglicidolis) (CAS 68412-46-4); cianetilintas poliaminas, sujungtas su glicidoliu ir jo druskomis; |
| --- | --- |

21.

TEPANOL (tetraetilenpentaminakrilnitrilglicidolis) (CAS 68412-46-4); cianetilintas poliaminas, sujungtas su glicidoliu ir jo druskomis;

| 22. | TPB (trifenilbismutas) (CAS 603-33-8); |
| --- | --- |

22.

TPB (trifenilbismutas) (CAS 603-33-8);

| g. | „pirmtakai“: | ML8 dalies g punkte nurodytos „energetinės medžiagos“, pagamintos iš šių medžiagų: |
| --- | --- | --- |

g.

„pirmtakai“:

ML8 dalies g punkte nurodytos „energetinės medžiagos“, pagamintos iš šių medžiagų:

| 1. | BCMO (bischlormetiloksetano) (CAS 142173-26-0) (taip pat žr. ML8 dalies e punkto 1 ir 2 papunkčius); |
| --- | --- |

1.

BCMO (bischlormetiloksetano) (CAS 142173-26-0) (taip pat žr. ML8 dalies e punkto 1 ir 2 papunkčius);

| 2. | Dinitroazetidin-t-butildruskos (CAS 125735-38-8) (taip pat žr. ML8 dalies a punkto 28 papunktį); |
| --- | --- |

2.

Dinitroazetidin-t-butildruskos (CAS 125735-38-8) (taip pat žr. ML8 dalies a punkto 28 papunktį);

| 3. | HBIW (heksabenzilheksaazoizovurcitano) (CAS 124782-15-6) (taip pat žr. ML8 dalies a punkto 4 papunktį); |
| --- | --- |

3.

HBIW (heksabenzilheksaazoizovurcitano) (CAS 124782-15-6) (taip pat žr. ML8 dalies a punkto 4 papunktį);

| 4. | TAIW (tetraacetildibenzilheksaazoizovurcitano) (taip pat žr. ML8 dalies a punkto 4 papunktį) (CAS 182763-60-6); |
| --- | --- |

4.

TAIW (tetraacetildibenzilheksaazoizovurcitano) (taip pat žr. ML8 dalies a punkto 4 papunktį) (CAS 182763-60-6);

| 5. | TAT (1,3,5,7-tetraacetil-1,3,5,7-tetraazociklooktano) (CAS 41378-98-7) (taip pat žr. ML8 dalies a punkto 13 papunktį); |
| --- | --- |

5.

TAT (1,3,5,7-tetraacetil-1,3,5,7-tetraazociklooktano) (CAS 41378-98-7) (taip pat žr. ML8 dalies a punkto 13 papunktį);

| 6. | 1,4,5,8 tetraazadekalino (CAS 5409-42-7) (taip pat žr. ML8 dalies a punkto 27 papunktį); |
| --- | --- |

6.

1,4,5,8 tetraazadekalino (CAS 5409-42-7) (taip pat žr. ML8 dalies a punkto 27 papunktį);

| 7. | 1,3,5,-trichlorbenzeno (CAS 108-70-3) (taip pat žr. ML8 dalies a punkto 23 papunktį); |
| --- | --- |

7.

1,3,5,-trichlorbenzeno (CAS 108-70-3) (taip pat žr. ML8 dalies a punkto 23 papunktį);

| 8. | 1,2,4 trihidroksibutano (1,2,4,-butantriolis) (CAS 3068-00-6) (taip pat žr. ML8 dalies e punkto 5 papunktį). |
| --- | --- |

8.

1,2,4 trihidroksibutano (1,2,4,-butantriolis) (CAS 3068-00-6) (taip pat žr. ML8 dalies e punkto 5 papunktį).

| | Nuo 2009 m. netaikomas. |
| --- | --- |

Nuo 2009 m. netaikomas.













  ML8 dalis netaikoma toliau nurodytoms medžiagoms, jeigu jų nėra junginiuose arba jos nesumaišytos su „energetinėmis medžiagomis“, nurodytomis ML8 dalies a punkte, ar metalo milteliais, nurodytais ML8 dalies c punkte:






  a.

| | ML8 dalis netaikoma toliau nurodytoms medžiagoms, jeigu jų nėra junginiuose arba jos nesumaišytos su „energetinėmis medžiagomis“, nurodytomis ML8 dalies a punkte, ar metalo milteliais, nurodytais ML8 dalies c punkte:






  a. | amonio pikratas (CAS 131-74-8); |
| --- | --- | --- |

amonio pikratas (CAS 131-74-8);

| b. | juodasis parakas; |
| --- | --- |

b.

juodasis parakas;

| c. | heksanitrodifenilaminas (CAS 131-73-7); |
| --- | --- |

c.

heksanitrodifenilaminas (CAS 131-73-7);

| d. | difluoraminas (CAS 10405-27-3); |
| --- | --- |

d.

difluoraminas (CAS 10405-27-3);

| e. | nitrokrakmolas (CAS 9056-38-6); |
| --- | --- |

e.

nitrokrakmolas (CAS 9056-38-6);

| f. | kalio nitratas (CAS 7757-79-1); |
| --- | --- |

f.

kalio nitratas (CAS 7757-79-1);

| g. | tetranitronaftalenas; |
| --- | --- |

g.

tetranitronaftalenas;

| h. | trinitroanizolas; |
| --- | --- |

h.

trinitroanizolas;

| i. | trinitronaftalenas; |
| --- | --- |

i.

trinitronaftalenas;

| j. | trinitrooksilenas; |
| --- | --- |

j.

trinitrooksilenas;

| k. | n-pirolidinonas; 1-metil-2-pirolidinonas (CAS 872-50-4); |
| --- | --- |

k.

n-pirolidinonas; 1-metil-2-pirolidinonas (CAS 872-50-4);

| l. | dioktilmaleatas (CAS 142-16-5); |
| --- | --- |

l.

dioktilmaleatas (CAS 142-16-5);

| m. | etilheksilakrilatas (CAS 103-11-7); |
| --- | --- |

m.

etilheksilakrilatas (CAS 103-11-7);

| n. | trietilaliuminis (TEA) (CAS 97-93-8), trimetilaliuminis (TMA) (CAS 75-24-1) ir kiti piroforiški alkil ir arilmetalai su ličiu, natriu, magniu, cinku ar boru; |
| --- | --- |

n.

trietilaliuminis (TEA) (CAS 97-93-8), trimetilaliuminis (TMA) (CAS 75-24-1) ir kiti piroforiški alkil ir arilmetalai su ličiu, natriu, magniu, cinku ar boru;

| o. | nitroceliuliozė (CAS 9004-70-0); |
| --- | --- |

o.

nitroceliuliozė (CAS 9004-70-0);

| p. | nitroglicerinas (arba glicerolio nitratas, trinitratas) (NG) (CAS 55-63-0); |
| --- | --- |

p.

nitroglicerinas (arba glicerolio nitratas, trinitratas) (NG) (CAS 55-63-0);

| q. | 2,4,6-trinitrotoluenas (TNT) (CAS 118-96-7); |
| --- | --- |

q.

2,4,6-trinitrotoluenas (TNT) (CAS 118-96-7);

| r. | etilendiamindinitratas (EDDN) (CAS 20829-66-7); |
| --- | --- |

r.

etilendiamindinitratas (EDDN) (CAS 20829-66-7);

| s. | pentaeritritoltetranitratas (PETN) (CAS 78-11-5); |
| --- | --- |

s.

pentaeritritoltetranitratas (PETN) (CAS 78-11-5);

| t. | švino azidas (CAS 13424-46-9), normalus (CAS 15245-44-0) ir bazinis (CAS 12403-82-6) švino stifnatas, taip pat pirminiai sprogmenys arba užtaiso sudedamosios dalys, į kurių sudėtį įeina azidai arba azidų kompleksai; |
| --- | --- |

t.

švino azidas (CAS 13424-46-9), normalus (CAS 15245-44-0) ir bazinis (CAS 12403-82-6) švino stifnatas, taip pat pirminiai sprogmenys arba užtaiso sudedamosios dalys, į kurių sudėtį įeina azidai arba azidų kompleksai;

| u. | trietilenglikoldinitratas (TEGDN) (CAS 111-22-8); |
| --- | --- |

u.

trietilenglikoldinitratas (TEGDN) (CAS 111-22-8);

| v. | 2,4,6-trinitrorezorcinolis (stifnino rūgštis) (CAS 82-71-3); |
| --- | --- |

v.

2,4,6-trinitrorezorcinolis (stifnino rūgštis) (CAS 82-71-3);

| w. | dietildifenilkarbamidas (CAS 85-98-3); dimetildifenilkarbamidas (CAS 611-92-7); metiletildifenilkarbamidas [centralitai]; |
| --- | --- |

w.

dietildifenilkarbamidas (CAS 85-98-3); dimetildifenilkarbamidas (CAS 611-92-7); metiletildifenilkarbamidas [centralitai];

| x. | N,N-difenilkarbamidas (nesimetrinis difenilkarbamidas) (CAS 603-54-3); |
| --- | --- |

x.

N,N-difenilkarbamidas (nesimetrinis difenilkarbamidas) (CAS 603-54-3);

| y. | metil-N,N-difenilkarbamidas (nesimetrinis metil-difenilkarbamidas) (CAS 13114-72-2); |
| --- | --- |

y.

metil-N,N-difenilkarbamidas (nesimetrinis metil-difenilkarbamidas) (CAS 13114-72-2);

| z. | etil-N,N-difenilkarbamidas (nesimetrinis etil-difenilkarbamidas) (CAS 64544-71-4); |
| --- | --- |

z.

etil-N,N-difenilkarbamidas (nesimetrinis etil-difenilkarbamidas) (CAS 64544-71-4);

| aa. | 2-nitrodifenilaminas (2-NDPA) (CAS 119-75-5); |
| --- | --- |

aa.

2-nitrodifenilaminas (2-NDPA) (CAS 119-75-5);

| bb. | 4-nitrodifenilaminas (4-NDPA) (CAS 836-30-6); |
| --- | --- |

bb.

4-nitrodifenilaminas (4-NDPA) (CAS 836-30-6);

| cc. | 2,2-dinitropropanolis (CAS 918-52-5); |
| --- | --- |

cc.

2,2-dinitropropanolis (CAS 918-52-5);

| dd. | nitroguanidinas (CAS 556-88-7) (žr. ES dvejopo naudojimo objektų sąrašo 1C011 pozicijos d punktą). |
| --- | --- |

dd.

nitroguanidinas (CAS 556-88-7) (žr. ES dvejopo naudojimo objektų sąrašo 1C011 pozicijos d punktą).

ML9
  Karo laivai (antvandeniniai ar povandeniniai), speciali laivyno įranga, dalys, komponentai ir kiti antvandeniniai laivai:

| | Dėl valdymo ir navigacinės įrangos žr. ML11 dalį. |
| --- | --- |

Dėl valdymo ir navigacinės įrangos žr. ML11 dalį.

| a. | laivai ir komponentai:






  1. | Laivai (antvandeniniai ar povandeniniai), specialiai sukurti ar modifikuoti kariniams tikslams, neatsižvelgiant į jų esamą techninę būklę ar funkcionalumą, neatsižvelgiant į tai, ar juose yra ginkluotės gabenimo sistemų ir ar jie šarvuoti, tokių laivų korpusai ir jų dalys bei specialiai kariniams tikslams sukurti jų komponentai; |
| --- | --- | --- |

a.

laivai ir komponentai:

1.

Laivai (antvandeniniai ar povandeniniai), specialiai sukurti ar modifikuoti kariniams tikslams, neatsižvelgiant į jų esamą techninę būklę ar funkcionalumą, neatsižvelgiant į tai, ar juose yra ginkluotės gabenimo sistemų ir ar jie šarvuoti, tokių laivų korpusai ir jų dalys bei specialiai kariniams tikslams sukurti jų komponentai;

| 2. | Antvandeniniai laivai, kurie nėra nurodyti ML9 dalies a punkto 1 papunktyje, kuriuose sumontuota ar integruota:






  a. | 12,7 mm ar didesnio kalibro automatiniai ginklai, nurodyti ML1 dalyje, arba ginklai, nurodyti ML2, ML4, ML12 ar ML19 dalyse, arba tokiems ginklams skirti „,pritvirtinimo įtaisai“ ar ginkluotės tvirtinimo taškai;


  Pritvirtinimo įtaisai – tai ginklų pritvirtinimo ar laivo korpuso sutvirtinimo mazgai, skirti įmontuoti ginklams. |
| --- | --- | --- |

2.

Antvandeniniai laivai, kurie nėra nurodyti ML9 dalies a punkto 1 papunktyje, kuriuose sumontuota ar integruota:

a.

12,7 mm ar didesnio kalibro automatiniai ginklai, nurodyti ML1 dalyje, arba ginklai, nurodyti ML2, ML4, ML12 ar ML19 dalyse, arba tokiems ginklams skirti „,pritvirtinimo įtaisai“ ar ginkluotės tvirtinimo taškai;

Pritvirtinimo įtaisai – tai ginklų pritvirtinimo ar laivo korpuso sutvirtinimo mazgai, skirti įmontuoti ginklams.

| b. | šaudymo kontrolės sistemos, nurodytos ML5 dalyje; |
| --- | --- |

b.

šaudymo kontrolės sistemos, nurodytos ML5 dalyje;

| c. | įranga, turinti visas šias charakteristikas:






  1. | „Apsauga nuo cheminio, biologinio, radiologinio ir branduolinio ginklo“ |
| --- | --- | --- |

c.

įranga, turinti visas šias charakteristikas:

1.

„Apsauga nuo cheminio, biologinio, radiologinio ir branduolinio ginklo“

| 2. | „Laivo išorinio drėkinimo ar plovimo sistema“, naudojama neutralizuoti |
| --- | --- |

2.

„Laivo išorinio drėkinimo ar plovimo sistema“, naudojama neutralizuoti

1.

| 1. | Apsauga nuo cheminio, biologinio, radiologinio ir branduolinio ginklo – tai atskira vidinė erdvė, turinti tokias charakteristikas kaip padidintas slėgis, ventiliacijos sistemų izoliacija, ribotos ventiliacinės angos su cheminių, biologinių, radiologinių ir branduolinių medžiagų filtrais bei ribotos personalo patekimo į šią erdvę vietos, kuriose yra įrengti oro šliuzai. |
| --- | --- |

Apsauga nuo cheminio, biologinio, radiologinio ir branduolinio ginklo – tai atskira vidinė erdvė, turinti tokias charakteristikas kaip padidintas slėgis, ventiliacijos sistemų izoliacija, ribotos ventiliacinės angos su cheminių, biologinių, radiologinių ir branduolinių medžiagų filtrais bei ribotos personalo patekimo į šią erdvę vietos, kuriose yra įrengti oro šliuzai.

| 2. | Laivo išorinio drėkinimo ar plovimo sistema – tai jūros vandens purškimo sistema, kurią naudojant galima tuo pat metu aplaistyti laivo išorines konstrukcijas ir denius. |
| --- | --- |

2.

Laivo išorinio drėkinimo ar plovimo sistema – tai jūros vandens purškimo sistema, kurią naudojant galima tuo pat metu aplaistyti laivo išorines konstrukcijas ir denius.

| d. | aktyviosios atsakomųjų veiksmų ginklų sistemos, nurodytos ML4 dalies b punkte, ML5 dalies c punkte arba ML11 dalies a punkte, turinčios bet kurią iš šių charakteristikų:






  1. | „Apsauga nuo cheminio, biologinio, radiologinio ir branduolinio ginklo“; |
| --- | --- | --- |

d.

aktyviosios atsakomųjų veiksmų ginklų sistemos, nurodytos ML4 dalies b punkte, ML5 dalies c punkte arba ML11 dalies a punkte, turinčios bet kurią iš šių charakteristikų:

1.

„Apsauga nuo cheminio, biologinio, radiologinio ir branduolinio ginklo“;

| 2. | Korpusas ir laivo konstrukcijos, specialiai sukurti sumažinti radiolokacinio signalo atspindį; |
| --- | --- |

2.

Korpusas ir laivo konstrukcijos, specialiai sukurti sumažinti radiolokacinio signalo atspindį;

| 3. | Įtaisai, skirti objekto atpažinimo terminiu būdu galimybei sumažinti (pvz., išmetamųjų dujų vėsinimo sistema), išskyrus įtaisus, specialiai sukurtus padidinti bendrą įrenginio energijai gauti galingumą arba sumažinti poveikį aplinkai, |
| --- | --- |

3.

Įtaisai, skirti objekto atpažinimo terminiu būdu galimybei sumažinti (pvz., išmetamųjų dujų vėsinimo sistema), išskyrus įtaisus, specialiai sukurtus padidinti bendrą įrenginio energijai gauti galingumą arba sumažinti poveikį aplinkai,

| 4. | Išmagnetinimo sistema, skirta laivo magnetiniam laikui sumažinti; |
| --- | --- |

4.

Išmagnetinimo sistema, skirta laivo magnetiniam laikui sumažinti;

| b. | toliau nurodyti varikliai ir varomosios sistemos, specialiai sukurti kariniams tikslams, ir komponentai, specialiai jiems sukurti kariniams tikslams:






  1. | Dyzeliniai varikliai, specialiai sukurti povandeniniams laivams, turintys visas šias charakteristikas:






  a. | galingumas lygus 1,12 MW (1 500 AG) arba didesnis |
| --- | --- | --- | --- |

b.

toliau nurodyti varikliai ir varomosios sistemos, specialiai sukurti kariniams tikslams, ir komponentai, specialiai jiems sukurti kariniams tikslams:

1.

Dyzeliniai varikliai, specialiai sukurti povandeniniams laivams, turintys visas šias charakteristikas:

a.

galingumas lygus 1,12 MW (1 500 AG) arba didesnis

| b. | rotacinis greitis lygus 700 apsisukimų per minutę (apm) arba didesnis; |
| --- | --- |

b.

rotacinis greitis lygus 700 apsisukimų per minutę (apm) arba didesnis;

| 2. | Elektros varikliai, specialiai sukurti povandeniniams laivams, turintys visas šias charakteristikas:






  a. | galingumas didesnis nei 0,75 MW (1 000 AG); |
| --- | --- | --- |

2.

Elektros varikliai, specialiai sukurti povandeniniams laivams, turintys visas šias charakteristikas:

a.

galingumas didesnis nei 0,75 MW (1 000 AG);

| b. | greitis reversas; |
| --- | --- |

b.

greitis reversas;

| c. | aušinimas skysčiu |
| --- | --- |

c.

aušinimas skysčiu

| d. | visiškas uždarumas; |
| --- | --- |

d.

visiškas uždarumas;

| 3. | Nemagnetiniai dyzeliniai varikliai, turintys visas šias charakteristikas:






  a. | galingumas lygus 37,3 MW (50 AG) arba didesnis |
| --- | --- | --- |

3.

Nemagnetiniai dyzeliniai varikliai, turintys visas šias charakteristikas:

a.

galingumas lygus 37,3 MW (50 AG) arba didesnis

| b. | nemagnetinis talpumas didesnis nei 75 % bendrosios masės; |
| --- | --- |

b.

nemagnetinis talpumas didesnis nei 75 % bendrosios masės;

| 4. | „Anaerobinės varomosios sistemos“ (AIP), specialiai sukurtos povandeniniams laivams;


  Naudojant „anaerobinę varomąją jėgą“, panirusio povandeninio laivo varomoji sistema, nenaudodama atmosferos deguonies, gali veikti ilgiau nei su įprastomis baterijomis. Taikant ML9 dalies b punkto 4 papunktį AIP neapima branduolinės energijos. |
| --- | --- |

4.

„Anaerobinės varomosios sistemos“ (AIP), specialiai sukurtos povandeniniams laivams;

Naudojant „anaerobinę varomąją jėgą“, panirusio povandeninio laivo varomoji sistema, nenaudodama atmosferos deguonies, gali veikti ilgiau nei su įprastomis baterijomis. Taikant ML9 dalies b punkto 4 papunktį AIP neapima branduolinės energijos.

| c. | povandeniniai aptikimo prietaisai, specialiai sukurti kariniams tikslams, jų valdymo įranga ir komponentai, specialiai jiems sukurti kariniams tikslams; |
| --- | --- |

c.

povandeniniai aptikimo prietaisai, specialiai sukurti kariniams tikslams, jų valdymo įranga ir komponentai, specialiai jiems sukurti kariniams tikslams;

| d. | tinklai kovai su povandeniniais laivais ir torpedomis, specialiai sukurti kariniams tikslams; |
| --- | --- |

d.

tinklai kovai su povandeniniais laivais ir torpedomis, specialiai sukurti kariniams tikslams;

| e. | nuo 2003 m. netaikomas; |
| --- | --- |

e.

nuo 2003 m. netaikomas;

| f. | korpuso išvestys ir jungės, specialiai sukurtos kariniams tikslams, užtikrinančios sąveiką su įranga, esančia laivo išorėje, ir komponentai, specialiai jiems sukurti kariniams tikslams; | ML9 dalies f punktas apima vienlaidžio, daugialaidžio, bendraašio ir bangolaidžio tipo laivų junges ir korpusų išvestis, kurios yra nelaidžios vandeniui iš išorės ir išlaiko reikalaujamas charakteristikas daugiau nei 100 metrų jūros gylyje; ir skaidulines optines junges bei optines korpusų išvestis, specialiai sukurtas „lazeriniam“ spinduliui perduoti, neatsižvelgiant į gylį. ML9 dalies f punktas netaikomas paprastiesiems varomiesiems velenams ir hidrodinaminių korpusų išvesčių valdymo prietaisams. |
| --- | --- | --- |

f.

korpuso išvestys ir jungės, specialiai sukurtos kariniams tikslams, užtikrinančios sąveiką su įranga, esančia laivo išorėje, ir komponentai, specialiai jiems sukurti kariniams tikslams;

ML9 dalies f punktas apima vienlaidžio, daugialaidžio, bendraašio ir bangolaidžio tipo laivų junges ir korpusų išvestis, kurios yra nelaidžios vandeniui iš išorės ir išlaiko reikalaujamas charakteristikas daugiau nei 100 metrų jūros gylyje; ir skaidulines optines junges bei optines korpusų išvestis, specialiai sukurtas „lazeriniam“ spinduliui perduoti, neatsižvelgiant į gylį. ML9 dalies f punktas netaikomas paprastiesiems varomiesiems velenams ir hidrodinaminių korpusų išvesčių valdymo prietaisams.

| g. | begarsiai guoliai, turintys bet kurią iš šių charakteristikų, jų komponentai ir tokių guolių turinti įranga, specialiai sukurti kariniams tikslams:






  1. | Su dujų ar magnetiniais įtvarais; |
| --- | --- | --- |

g.

begarsiai guoliai, turintys bet kurią iš šių charakteristikų, jų komponentai ir tokių guolių turinti įranga, specialiai sukurti kariniams tikslams:

1.

Su dujų ar magnetiniais įtvarais;

| 2. | Su aktyvia objekto atpažinimo kontrole |
| --- | --- |

2.

Su aktyvia objekto atpažinimo kontrole

| 3. | Su vibracijos slopinimo kontrole. |
| --- | --- |

3.

Su vibracijos slopinimo kontrole.

ML10
  „Orlaiviai“, „už orą lengvesni skraidomieji aparatai“, nepilotuojami skraidomieji aparatai, aviaciniai varikliai, „orlaivių“ įranga, su ja susijusi kita įranga ir komponentai, specialiai sukurti arba modifikuoti kariniams tikslams:

| | Dėl valdymo ir navigacinės įrangos žr. ML11 dalį. |
| --- | --- |

Dėl valdymo ir navigacinės įrangos žr. ML11 dalį.

| a. | koviniai „orlaiviai“ ir specialiai jiems sukurti komponentai; |
| --- | --- |

a.

koviniai „orlaiviai“ ir specialiai jiems sukurti komponentai;

| b. | kiti „orlaiviai“ ir „už orą lengvesni skraidomieji aparatai“, specialiai sukurti ar modifikuoti kariniams tikslams, įskaitant karinę žvalgybą, puolimą, karinius mokymus, karinių pajėgų ar karinės įrangos transportavimą ir desantavimą, materialinį-techninį aprūpinimą ir dėl to specialiai jiems sukurtus komponentus; |
| --- | --- |

b.

kiti „orlaiviai“ ir „už orą lengvesni skraidomieji aparatai“, specialiai sukurti ar modifikuoti kariniams tikslams, įskaitant karinę žvalgybą, puolimą, karinius mokymus, karinių pajėgų ar karinės įrangos transportavimą ir desantavimą, materialinį-techninį aprūpinimą ir dėl to specialiai jiems sukurtus komponentus;

| c. | nepilotuojami skraidomieji aparatai ir susijusi įranga, specialiai sukurti ar modifikuoti kariniams tikslams, ir specialiai jiems sukurti komponentai:






  1. | Nepilotuojami skraidomieji aparatai, įskaitant nuotoliniu būdu pilotuojamus „orlaivius“ (RPV) ir autonomines programuojamąsias transporto priemones ir „už orą lengvesnius skraidomuosius aparatus“; |
| --- | --- | --- |

c.

nepilotuojami skraidomieji aparatai ir susijusi įranga, specialiai sukurti ar modifikuoti kariniams tikslams, ir specialiai jiems sukurti komponentai:

1.

Nepilotuojami skraidomieji aparatai, įskaitant nuotoliniu būdu pilotuojamus „orlaivius“ (RPV) ir autonomines programuojamąsias transporto priemones ir „už orą lengvesnius skraidomuosius aparatus“;

| 2. | Susijusi paleidimo įranga ir antžeminė įranga; |
| --- | --- |

2.

Susijusi paleidimo įranga ir antžeminė įranga;

| 3. | Susijusi vadovavimui ir kontrolei skirta įranga; |
| --- | --- |

3.

Susijusi vadovavimui ir kontrolei skirta įranga;

| d. | aviaciniai varikliai, specialiai sukurti ar modifikuoti kariniams tikslams ir specialiai jiems sukurti komponentai; |
| --- | --- |

d.

aviaciniai varikliai, specialiai sukurti ar modifikuoti kariniams tikslams ir specialiai jiems sukurti komponentai;

| e. | aviacinė įranga, įskaitant degalų papildymo ore įrangą, specialiai sukurta naudoti „orlaiviams“, nurodytiems ML10 dalies a ar b punktuose, arba aviaciniams varikliams, nurodytiems ML10 dalies d punkte, ir specialiai jai sukurti komponentai; |
| --- | --- |

e.

aviacinė įranga, įskaitant degalų papildymo ore įrangą, specialiai sukurta naudoti „orlaiviams“, nurodytiems ML10 dalies a ar b punktuose, arba aviaciniams varikliams, nurodytiems ML10 dalies d punkte, ir specialiai jai sukurti komponentai;

| f. | slėginiai degalų papildytuvai, slėginė degalų papildymo įranga, specialiai sukurta operacijoms izoliuotose zonose palengvinti, ir antžeminė įranga, specialiai sukurta „orlaiviams“, nurodytiems ML10 dalies a ar b punktuose, arba aviaciniams varikliams, nurodytiems ML10 dalies d punkte; |
| --- | --- |

f.

slėginiai degalų papildytuvai, slėginė degalų papildymo įranga, specialiai sukurta operacijoms izoliuotose zonose palengvinti, ir antžeminė įranga, specialiai sukurta „orlaiviams“, nurodytiems ML10 dalies a ar b punktuose, arba aviaciniams varikliams, nurodytiems ML10 dalies d punkte;

| g. | kariniai apsauginiai šalmai ir apsauginės kaukės bei specialiai jiems sukurti komponentai, hermetinė kvėpavimo įranga ir pusiau hermetiniai kostiumai, skirti naudoti „orlaiviuose“, antigravitaciniai kostiumai, skystojo deguonies keitikliai, naudojami „orlaiviuose“ ar raketose, taip pat katapultos ir užtaisu paleidžiami prietaisai, skirti įgulai pasitraukti iš „orlaivio“ avariniais atvejais; |
| --- | --- |

g.

kariniai apsauginiai šalmai ir apsauginės kaukės bei specialiai jiems sukurti komponentai, hermetinė kvėpavimo įranga ir pusiau hermetiniai kostiumai, skirti naudoti „orlaiviuose“, antigravitaciniai kostiumai, skystojo deguonies keitikliai, naudojami „orlaiviuose“ ar raketose, taip pat katapultos ir užtaisu paleidžiami prietaisai, skirti įgulai pasitraukti iš „orlaivio“ avariniais atvejais;

| h. | parašiutai, parasparniai ir susijusi įranga bei specialiai jiems sukurti komponentai:






  1. | Parašiutai, nenurodyti kitur ES bendrajame karinės įrangos sąraše; |
| --- | --- | --- |

h.

parašiutai, parasparniai ir susijusi įranga bei specialiai jiems sukurti komponentai:

1.

Parašiutai, nenurodyti kitur ES bendrajame karinės įrangos sąraše;

| 2. | Parasparniai; |
| --- | --- |

2.

Parasparniai;

| 3. | Įranga, specialiai sukurta šuoliams iš didelio aukščio (pvz., kostiumai, specialūs šalmai, kvėpavimo sistemos, navigacinė įranga); |
| --- | --- |

3.

Įranga, specialiai sukurta šuoliams iš didelio aukščio (pvz., kostiumai, specialūs šalmai, kvėpavimo sistemos, navigacinė įranga);

| i. | automatinės parašiutais nuleidžiamų krovinių pilotavimo sistemos; įranga, įskaitant ir deguonies įrangą, specialiai sukurta ar modifikuota kariniams tikslams, skirta kontroliuojamiems šuoliams iš bet kokio aukščio. |
| --- | --- |

i.

automatinės parašiutais nuleidžiamų krovinių pilotavimo sistemos; įranga, įskaitant ir deguonies įrangą, specialiai sukurta ar modifikuota kariniams tikslams, skirta kontroliuojamiems šuoliams iš bet kokio aukščio.

| | ML10 dalies b punktas netaikomas specialiai kariniams tikslams sukurtiems „orlaiviams“ ar jų modifikacijoms, kurie turi visas šias charakteristikas:






  a. | nėra pritaikyti kariniam naudojimui ir neturi specialiai kariniam naudojimui skirtos ar modifikuotos įrangos ar priedų |
| --- | --- | --- |

ML10 dalies b punktas netaikomas specialiai kariniams tikslams sukurtiems „orlaiviams“ ar jų modifikacijoms, kurie turi visas šias charakteristikas:






  a.

nėra pritaikyti kariniam naudojimui ir neturi specialiai kariniam naudojimui skirtos ar modifikuotos įrangos ar priedų

| b. | valstybės narės arba Vasenaro susitarime dalyvaujančios valstybės civilinės aviacijos institucijos registruoti civiliniam naudojimui. |
| --- | --- |

b.

valstybės narės arba Vasenaro susitarime dalyvaujančios valstybės civilinės aviacijos institucijos registruoti civiliniam naudojimui.

| | ML10 dalies d punktas netaikomas:






  a. | aviaciniams varikliams, sukurtiems arba modifikuotiems kariniam naudojimui, kuriuos valstybės narės arba Vasenaro susitarime dalyvaujančios valstybės civilinės aviacijos institucija registravo naudoti „civiliniame orlaivyje“, arba specialiai jiems sukurti komponentai; |
| --- | --- | --- |

ML10 dalies d punktas netaikomas:






  a.

aviaciniams varikliams, sukurtiems arba modifikuotiems kariniam naudojimui, kuriuos valstybės narės arba Vasenaro susitarime dalyvaujančios valstybės civilinės aviacijos institucija registravo naudoti „civiliniame orlaivyje“, arba specialiai jiems sukurti komponentai;

| b. | stūmokliniams varikliams ar specialiai jiems sukurtiems komponentams, išskyrus tuos, kurie specialiai sukurti nepilotuojamiems skraidomiesiems aparatams. |
| --- | --- |

b.

stūmokliniams varikliams ar specialiai jiems sukurtiems komponentams, išskyrus tuos, kurie specialiai sukurti nepilotuojamiems skraidomiesiems aparatams.

| | ML10 dalies b ir d punktai dėl specialiai kariniams tikslams sukurtų ir modifikuotų nekarinių „orlaivių“ arba aviacinių komponentų ir susijusios įrangos arba aviacinių variklių taikomi tik tiems kariniams komponentams ir susijusiai karinei įrangai, kurie yra būtini modifikacijai kariniams tikslams atlikti. |
| --- | --- |

ML10 dalies b ir d punktai dėl specialiai kariniams tikslams sukurtų ir modifikuotų nekarinių „orlaivių“ arba aviacinių komponentų ir susijusios įrangos arba aviacinių variklių taikomi tik tiems kariniams komponentams ir susijusiai karinei įrangai, kurie yra būtini modifikacijai kariniams tikslams atlikti.

ML11
  Elektroninė įranga, nenurodyta kituose ES bendrojo karinės įrangos sąrašo punktuose, ir specialiai jai sukurti komponentai:

| a. | elektroninė įranga, specialiai sukurta kariniams tikslams; | ML11 dalies a punktas apima:






  a. | elektroninę atsakomųjų priemonių ir elektroninę atsakomąsias priemones neutralizuojančią įrangą, įskaitant trukdymo ir trukdymą slopinančią įrangą (t. y. įrangą, sukurtą pašaliniams ar klaidingiems signalams į radarą ar radijo ryšio imtuvus įvesti ar kitokiu būdu trukdyti priešo elektroniniams imtuvams priimti informaciją, mažinti jų funkcionalumą ir veiksmingumą, atitinkamai veikti ir jo atsakomųjų veiksmų įrangą); |
| --- | --- | --- | --- |

a.

elektroninė įranga, specialiai sukurta kariniams tikslams;

ML11 dalies a punktas apima:






  a.

elektroninę atsakomųjų priemonių ir elektroninę atsakomąsias priemones neutralizuojančią įrangą, įskaitant trukdymo ir trukdymą slopinančią įrangą (t. y. įrangą, sukurtą pašaliniams ar klaidingiems signalams į radarą ar radijo ryšio imtuvus įvesti ar kitokiu būdu trukdyti priešo elektroniniams imtuvams priimti informaciją, mažinti jų funkcionalumą ir veiksmingumą, atitinkamai veikti ir jo atsakomųjų veiksmų įrangą);

| b. | dažniui jautrias elektronines lempas; |
| --- | --- |

b.

dažniui jautrias elektronines lempas;

| c. | sekimo ir elektromagnetinio spektro stebėjimo elektronines sistemas arba įrangą, sukurtą karinės žvalgybos ar saugumo tikslams arba tokiam sekimui ir kontrolei neutralizuoti; |
| --- | --- |

c.

sekimo ir elektromagnetinio spektro stebėjimo elektronines sistemas arba įrangą, sukurtą karinės žvalgybos ar saugumo tikslams arba tokiam sekimui ir kontrolei neutralizuoti;

| d. | povandeninių atsakomųjų priemonių, įskaitant akustinio ir magnetinio trukdymo bei imitavimo įrangą ir įrangą, sukurtą pašaliniams ar klaidingiems signalams į sonarinius imtuvus įvesti; |
| --- | --- |

d.

povandeninių atsakomųjų priemonių, įskaitant akustinio ir magnetinio trukdymo bei imitavimo įrangą ir įrangą, sukurtą pašaliniams ar klaidingiems signalams į sonarinius imtuvus įvesti;

| e. | duomenų tvarkymo apsaugos įrangą, duomenų apsaugos įrangą ir perdavimo bei signalizavimo linijos apsaugos įrangą, veikiančią kodavimo procesų pagrindu; |
| --- | --- |

e.

duomenų tvarkymo apsaugos įrangą, duomenų apsaugos įrangą ir perdavimo bei signalizavimo linijos apsaugos įrangą, veikiančią kodavimo procesų pagrindu;

| f. | identifikavimo, autentifikavimo ir šifro įvedimo įrangą ir šifro valdymo, gamybos bei paskirstymo įrangą; |
| --- | --- |

f.

identifikavimo, autentifikavimo ir šifro įvedimo įrangą ir šifro valdymo, gamybos bei paskirstymo įrangą;

| g. | valdymo ir navigacinę įrangą; |
| --- | --- |

g.

valdymo ir navigacinę įrangą;

| h. | skaitmeninę troposferinės sklaidos radijo ryšio siųstuvų įrangą; |
| --- | --- |

h.

skaitmeninę troposferinės sklaidos radijo ryšio siųstuvų įrangą;

| i. | skaitmeninius demoduliatorius, specialiai sukurtus signalų žvalgybos tikslais; |
| --- | --- |

i.

skaitmeninius demoduliatorius, specialiai sukurtus signalų žvalgybos tikslais;

| j. | „automatines vadovavimo ir kontrolės sistemas“; |
| --- | --- |

j.

„automatines vadovavimo ir kontrolės sistemas“;

| | Dėl „programinės įrangos“, susijusios su karine „programine įranga“ valdomo radijo ryšiu (SDR), žr. ML21 dalį. |
| --- | --- |

Dėl „programinės įrangos“, susijusios su karine „programine įranga“ valdomo radijo ryšiu (SDR), žr. ML21 dalį.

| b. | Pasaulinės palydovinės navigacinės sistemos (GNSS) trukdymo įranga. |
| --- | --- |

b.

Pasaulinės palydovinės navigacinės sistemos (GNSS) trukdymo įranga.

ML12
  Didelio greičio kinetinės energijos ginklų sistemos ir su jomis susiję įrenginiai bei specialiai jiems sukurti komponentai:

| a. | kinetinės energijos ginklų sistemos, specialiai sukurtos taikiniui sunaikinti ar pradėtam veiksmui nutraukti; |
| --- | --- |

a.

kinetinės energijos ginklų sistemos, specialiai sukurtos taikiniui sunaikinti ar pradėtam veiksmui nutraukti;

| b. | specialiai sukurti bandymų ir vertinimo įrenginiai, bandymų modeliai, įskaitant diagnostikos įrenginius ir taikinius, skirtus šovinių ir sistemų dinaminiam kinetinės energijos išbandymui. |
| --- | --- |

b.

specialiai sukurti bandymų ir vertinimo įrenginiai, bandymų modeliai, įskaitant diagnostikos įrenginius ir taikinius, skirtus šovinių ir sistemų dinaminiam kinetinės energijos išbandymui.

| | Dėl ginklų sistemų, naudojančių pokalibrinius šaudmenis ar tik cheminę varomąją jėgą, ir jų amunicijos žr. ML1–ML4 dalis. |
| --- | --- |

Dėl ginklų sistemų, naudojančių pokalibrinius šaudmenis ar tik cheminę varomąją jėgą, ir jų amunicijos žr. ML1–ML4 dalis.

| | ML12 dalis apima ir šias sistemas, kai jos specialiai sukurtos kinetinėms energijos ginklų sistemoms:






  a. | paleidimo varomąsias sistemas, galinčias paprastu ar greitėjančiu šaudymo metodu didesnius nei 0,1 g objektus akceleruoti didesniu nei 1,6 km/s greičiu; |
| --- | --- | --- |

ML12 dalis apima ir šias sistemas, kai jos specialiai sukurtos kinetinėms energijos ginklų sistemoms:






  a.

paleidimo varomąsias sistemas, galinčias paprastu ar greitėjančiu šaudymo metodu didesnius nei 0,1 g objektus akceleruoti didesniu nei 1,6 km/s greičiu;

| b. | pagrindinius energijos gamybos, elektrinės apsaugos, energijos kaupimo, terminio valdymo priemonių galios palaikymo, įjungimo ar kuro naudojimo įrenginius; energijos šaltinio, ginklo bei kitokių elektrinių galvučių valdymo funkcijų elektrines jungtis; |
| --- | --- |

b.

pagrindinius energijos gamybos, elektrinės apsaugos, energijos kaupimo, terminio valdymo priemonių galios palaikymo, įjungimo ar kuro naudojimo įrenginius; energijos šaltinio, ginklo bei kitokių elektrinių galvučių valdymo funkcijų elektrines jungtis;

| c. | taikinio aptikimo, nustatymo, šaudymo kontrolės ar sunaikinimo laipsnio įvertinimo sistemas; |
| --- | --- |

c.

taikinio aptikimo, nustatymo, šaudymo kontrolės ar sunaikinimo laipsnio įvertinimo sistemas;

| d. | sviedinių savaiminio nutaikymo, valdymo ar varomosios jėgos nukreipimo (šoninės akceleracijos) sistemas. |
| --- | --- |

d.

sviedinių savaiminio nutaikymo, valdymo ar varomosios jėgos nukreipimo (šoninės akceleracijos) sistemas.

| | ML12 dalis taikoma ginklų sistemoms, naudojančioms bet kurią iš šių rūšių varomosios jėgos energiją:






  a. | elektromagnetinę; |
| --- | --- | --- |

ML12 dalis taikoma ginklų sistemoms, naudojančioms bet kurią iš šių rūšių varomosios jėgos energiją:






  a.

elektromagnetinę;

| b. | elektroterminę; |
| --- | --- |

b.

elektroterminę;

| c. | plazmą; |
| --- | --- |

c.

plazmą;

| d. | lengvąsias dujas arba |
| --- | --- |

d.

lengvąsias dujas arba

| e. | cheminę (kai ji naudojama kartu su bet kuria iš pirmiau išvardytųjų). |
| --- | --- |

e.

cheminę (kai ji naudojama kartu su bet kuria iš pirmiau išvardytųjų).

ML13
  Šarvuotoji ar apsauginė įranga, konstrukcijos ir komponentai:

| a. | šarvuotosios plokštės, turinčios bet kurią iš šių charakteristikų:






  1. | Pagamintos pagal karinius standartus arba specifikacijas arba |
| --- | --- | --- |

a.

šarvuotosios plokštės, turinčios bet kurią iš šių charakteristikų:

1.

Pagamintos pagal karinius standartus arba specifikacijas arba

| 2. | Tinkamos kariniam naudojimui; |
| --- | --- |

2.

Tinkamos kariniam naudojimui;

| b. | metalo ir ne metalo medžiagų konstrukcijos bei jų deriniai, specialiai sukurti karinių sistemų balistinei apsaugai, bei specialiai jiems sukurti komponentai; |
| --- | --- |

b.

metalo ir ne metalo medžiagų konstrukcijos bei jų deriniai, specialiai sukurti karinių sistemų balistinei apsaugai, bei specialiai jiems sukurti komponentai;

| c. | šalmai, pagaminti pagal karinius standartus ar specifikacijas arba panašius nacionalinius standartus ir specialiai jiems sukurti komponentai, t. y. šalmo gaubtas, vidinis apsauginis sluoksnis ir minkšti įklotai; |
| --- | --- |

c.

šalmai, pagaminti pagal karinius standartus ar specifikacijas arba panašius nacionalinius standartus ir specialiai jiems sukurti komponentai, t. y. šalmo gaubtas, vidinis apsauginis sluoksnis ir minkšti įklotai;

| d. | šarvuotė ir apsauginiai drabužiai, pagaminti pagal karinius standartus ar specifikacijas, arba jų atitikmenys ir specialiai jiems sukurti komponentai. |
| --- | --- |

d.

šarvuotė ir apsauginiai drabužiai, pagaminti pagal karinius standartus ar specifikacijas, arba jų atitikmenys ir specialiai jiems sukurti komponentai.

| | ML13 dalies b punktas apima medžiagas, specialiai sukurtas į sprogimą reaguojančiai apsaugai formuoti arba karinėms priedangoms statyti. |
| --- | --- |

ML13 dalies b punktas apima medžiagas, specialiai sukurtas į sprogimą reaguojančiai apsaugai formuoti arba karinėms priedangoms statyti.

| | ML13 dalies c punktas netaikomas įprastiniams plieniniams šalmams, kurie nėra modifikuoti ar sukurti taip, kad juose galėtų būti įtaisytas bet kokios rūšies papildomas prietaisas. |
| --- | --- |

ML13 dalies c punktas netaikomas įprastiniams plieniniams šalmams, kurie nėra modifikuoti ar sukurti taip, kad juose galėtų būti įtaisytas bet kokios rūšies papildomas prietaisas.

| | ML13 dalies c ir d punktai netaikomi šalmams, šarvuotėms ir apsauginiams drabužiams, dėvimiems asmeninės apsaugos tikslais. |
| --- | --- |

ML13 dalies c ir d punktai netaikomi šalmams, šarvuotėms ir apsauginiams drabužiams, dėvimiems asmeninės apsaugos tikslais.

| | ML13 dalyje nurodyti tik tie bombas neutralizuojantiems darbuotojams specialiai sukurti šalmai, kurie yra specialiai sukurti kariniams tikslams. |
| --- | --- |

ML13 dalyje nurodyti tik tie bombas neutralizuojantiems darbuotojams specialiai sukurti šalmai, kurie yra specialiai sukurti kariniams tikslams.

| | Taip pat žr. ES dvejopo naudojimo objektų sąrašo 1A005 poziciją. |
| --- | --- |

Taip pat žr. ES dvejopo naudojimo objektų sąrašo 1A005 poziciją.

| | „Pluoštinėms ar gijinėms medžiagoms“, naudojamoms šarvuotėms ir šalmams gaminti – žr. ES dvejopo naudojimo objektų sąrašo 1C010 poziciją. |
| --- | --- |

„Pluoštinėms ar gijinėms medžiagoms“, naudojamoms šarvuotėms ir šalmams gaminti – žr. ES dvejopo naudojimo objektų sąrašo 1C010 poziciją.

ML14
  „Specializuota įranga, skirta karinėms pratyboms“ arba karinių scenarijų imitavimui, simuliatoriai, specialiai sukurti mokymui naudotis visais šautuvais ir ginklais, nurodytais ML1 ar ML2 dalyje, ir specialiai jiems sukurti komponentai bei priedai

Terminas „specializuota karinėms pratyboms skirta įranga“ apima karinių veiksmų treniruoklius, skrydžio valdymo treniruoklius, radaro taikinius-treniruoklius, radarų taikinių generatorius, šaudymo pratybų prietaisus, kovos su povandeniniais laivais treniruoklius, skraidymo simuliatorius (įskaitant centrifugas lakūnams ar astronautams rengti), radarų treniruoklius, skraidymo įrangos imitacinius treniruoklius, navigacinius treniruoklius, raketų paleidimo treniruoklius, taikinių įrangą, ginkluotės treniruoklius, nepilotuojamų „orlaivių“ treniruoklius, mobiliuosius pratybų įrenginius ir antžeminių operacijų mokymo įrangą.

| | ML14 dalis apima vaizdo atkūrimo ir interaktyvios aplinkos sistemas, skirtas simuliatoriams, jei jos yra specialiai sukurtos ar modifikuotos kariniams tikslams. |
| --- | --- |

ML14 dalis apima vaizdo atkūrimo ir interaktyvios aplinkos sistemas, skirtas simuliatoriams, jei jos yra specialiai sukurtos ar modifikuotos kariniams tikslams.

| | ML14 dalis netaikoma įrangai, specialiai sukurtai mokymui naudotis medžiokliniais ar sportiniais ginklais. |
| --- | --- |

ML14 dalis netaikoma įrangai, specialiai sukurtai mokymui naudotis medžiokliniais ar sportiniais ginklais.

ML15
  Vaizdo atkūrimo ar atsakomųjų priemonių įranga, specialiai sukurta kariniams tikslams, ir specialiai sukurti komponentai bei priedai:

| a. | filmavimo ir vaizdo apdorojimo įranga; |
| --- | --- |

a.

filmavimo ir vaizdo apdorojimo įranga;

| b. | fotoaparatai, fotografinė įranga ir juostų apdorojimo įranga; |
| --- | --- |

b.

fotoaparatai, fotografinė įranga ir juostų apdorojimo įranga;

| c. | vaizdo stiprinimo įranga; |
| --- | --- |

c.

vaizdo stiprinimo įranga;

| d. | infraraudonųjų spindulių arba terminė vaizdo atkūrimo įranga; |
| --- | --- |

d.

infraraudonųjų spindulių arba terminė vaizdo atkūrimo įranga;

| e. | radarinė sensorinė vaizdo atkūrimo įranga; |
| --- | --- |

e.

radarinė sensorinė vaizdo atkūrimo įranga;

| f. | atsakomųjų priemonių arba atsakomąsias priemones neutralizuojanti įranga, skirta ML15 dalies a–e punktuose nurodytai įrangai. | ML15 dalies f punktas apima įrangą, sukurtą karinių vaizdo sistemų veikimui neutralizuoti arba efektyvumui susilpninti ar tokiam ardomajam poveikiui sumažinti. |
| --- | --- | --- |

f.

atsakomųjų priemonių arba atsakomąsias priemones neutralizuojanti įranga, skirta ML15 dalies a–e punktuose nurodytai įrangai.

ML15 dalies f punktas apima įrangą, sukurtą karinių vaizdo sistemų veikimui neutralizuoti arba efektyvumui susilpninti ar tokiam ardomajam poveikiui sumažinti.

| | ML15 dalyje terminas specialiai sukurti komponentai, kai jie specialiai sukurti kariniams tikslams, apima:






  a. | infraraudonųjų spindulių vaizdo keitiklio elektroninius vamzdelius; |
| --- | --- | --- |

ML15 dalyje terminas specialiai sukurti komponentai, kai jie specialiai sukurti kariniams tikslams, apima:






  a.

infraraudonųjų spindulių vaizdo keitiklio elektroninius vamzdelius;

| b. | vaizdo stiprinimo elektroninius vamzdelius (ne pirmosios kartos); |
| --- | --- |

b.

vaizdo stiprinimo elektroninius vamzdelius (ne pirmosios kartos);

| c. | mikrokanalines plokšteles; |
| --- | --- |

c.

mikrokanalines plokšteles;

| d. | silpnai šviesai jautrių televizijos kamerų elektroninius vamzdelius; |
| --- | --- |

d.

silpnai šviesai jautrių televizijos kamerų elektroninius vamzdelius;

| e. | detektorinę išdėstymo įrangą (įskaitant elektroninio ryšio ar rodymo sistemas); |
| --- | --- |

e.

detektorinę išdėstymo įrangą (įskaitant elektroninio ryšio ar rodymo sistemas);

| f. | piroelektrinės televizijos kamerų elektroninius vamzdelius; |
| --- | --- |

f.

piroelektrinės televizijos kamerų elektroninius vamzdelius;

| g. | vaizdo sistemų aušinimo sistemas; |
| --- | --- |

g.

vaizdo sistemų aušinimo sistemas;

| h. | elektriniu būdu užsklendžiamas fotochrominio arba elektrooptinio tipo sklendes, kurių užsisklendimo greitis yra mažesnis negu 100 μs, išskyrus sklendes, kurios yra pagrindinės didelio greičio fotoaparato dalys; |
| --- | --- |

h.

elektriniu būdu užsklendžiamas fotochrominio arba elektrooptinio tipo sklendes, kurių užsisklendimo greitis yra mažesnis negu 100 μs, išskyrus sklendes, kurios yra pagrindinės didelio greičio fotoaparato dalys;

| i. | skaidulinius optinius vaizdo apgręžiklius; |
| --- | --- |

i.

skaidulinius optinius vaizdo apgręžiklius;

| j. | sudėtinius puslaidininkinius fotokatodus. |
| --- | --- |

j.

sudėtinius puslaidininkinius fotokatodus.

| | ML15 dalis netaikoma „pirmosios kartos vaizdo stiprinimo elektroniniams vamzdeliams“ ar įrangai, specialiai sukurtai naudojant „pirmosios kartos vaizdo stiprinimo elektroninius vamzdelius“. |
| --- | --- |

ML15 dalis netaikoma „pirmosios kartos vaizdo stiprinimo elektroniniams vamzdeliams“ ar įrangai, specialiai sukurtai naudojant „pirmosios kartos vaizdo stiprinimo elektroninius vamzdelius“.

| | Dėl ginklų, kuriems naudojami „pirmosios kartos vaizdo stiprinimo elektroniniai vamzdeliai“, klasifikacijos žr. ML1 ir ML2 dalis bei ML5 dalies a punktą. |
| --- | --- |

Dėl ginklų, kuriems naudojami „pirmosios kartos vaizdo stiprinimo elektroniniai vamzdeliai“, klasifikacijos žr. ML1 ir ML2 dalis bei ML5 dalies a punktą.

| | Taip pat žr. ES dvejopo naudojimo objektų sąrašo 6A002 pozicijos a punkto 2 papunktį ir 6A002 pozicijos b punktą. |
| --- | --- |

Taip pat žr. ES dvejopo naudojimo objektų sąrašo 6A002 pozicijos a punkto 2 papunktį ir 6A002 pozicijos b punktą.

ML16
  Liejiniai, atliejos ir kiti pusgaminiai, kurie naudojami nurodytuose gaminiuose ir atpažįstami pagal medžiagos sudėtį, formą arba funkcijas ir specialiai pagaminti gaminiams, nurodytiems ML1–ML4, ML6, ML9, ML10, ML12 arba ML19 dalyse.

ML17
  Įvairi įranga, medžiagos ir „bibliotekos“ bei specialiai sukurti komponentai:

| a. | savaeigiai nardymo ir povandeninio plaukiojimo aparatai:






  1. | Uždarojo arba pusiau uždarojo ciklo (pakartotinio kvėpavimo) aparatai, specialiai sukurti kariniams tikslams (t. y. specialiai sukurti, kad būtų nemagnetiniai); |
| --- | --- | --- |

a.

savaeigiai nardymo ir povandeninio plaukiojimo aparatai:

1.

Uždarojo arba pusiau uždarojo ciklo (pakartotinio kvėpavimo) aparatai, specialiai sukurti kariniams tikslams (t. y. specialiai sukurti, kad būtų nemagnetiniai);

| 2. | Specialiai sukurti komponentai, skirti atvirojo ciklo aparatui modifikuoti kariniams tikslams; |
| --- | --- |

2.

Specialiai sukurti komponentai, skirti atvirojo ciklo aparatui modifikuoti kariniams tikslams;

| 3. | Gaminiai, sukurti išimtinai kariniams tikslams, skirti naudoti kartu su savaeigiais nardymo ir povandeninio plaukiojimo aparatais; |
| --- | --- |

3.

Gaminiai, sukurti išimtinai kariniams tikslams, skirti naudoti kartu su savaeigiais nardymo ir povandeninio plaukiojimo aparatais;

| b. | statybos įranga, specialiai sukurta kariniams tikslams; |
| --- | --- |

b.

statybos įranga, specialiai sukurta kariniams tikslams;

| c. | elektros instaliacija, danga ir apdorojimas, skirti objekto atpažinimo galimybei mažinti, specialiai sukurti kariniams tikslams; |
| --- | --- |

c.

elektros instaliacija, danga ir apdorojimas, skirti objekto atpažinimo galimybei mažinti, specialiai sukurti kariniams tikslams;

| d. | lauko inžinerinė įranga, specialiai sukurta naudoti kovos zonoje; |
| --- | --- |

d.

lauko inžinerinė įranga, specialiai sukurta naudoti kovos zonoje;

| e. | „robotai“, „kontroliuojantieji robotai“ ir „robotų“„galutiniai vykdymo įtaisai“, turintys bet kurią iš šių charakteristikų:






  1. | Specialiai sukurti kariniam naudojimui; |
| --- | --- | --- |

e.

„robotai“, „kontroliuojantieji robotai“ ir „robotų“„galutiniai vykdymo įtaisai“, turintys bet kurią iš šių charakteristikų:

1.

Specialiai sukurti kariniam naudojimui;

| 2. | Juose yra priemonės, saugančios hidraulines linijas nuo balistinių skeveldrų iš išorės padarytų sužeidimų (pvz., savaime izoliuojančios linijos), ir jie gali naudoti hidraulinius skysčius, kurių užsidegimo temperatūra yra aukštesnė negu 566 °C (839 K) |
| --- | --- |

2.

Juose yra priemonės, saugančios hidraulines linijas nuo balistinių skeveldrų iš išorės padarytų sužeidimų (pvz., savaime izoliuojančios linijos), ir jie gali naudoti hidraulinius skysčius, kurių užsidegimo temperatūra yra aukštesnė negu 566 °C (839 K)

| 3. | Specialiai sukurti ar gali veikti elektromagnetinio pulso (EMP) aplinkoje;


  Elektromagnetinis pulsas neapima netyčinių netoliese esančios įrangos (t. y., mašinų, įtaisų ar elektroninių prietaisų) elektromagnetinės radiacijos ar žaibo keliamų trikdžių. |
| --- | --- |

3.

Specialiai sukurti ar gali veikti elektromagnetinio pulso (EMP) aplinkoje;

Elektromagnetinis pulsas neapima netyčinių netoliese esančios įrangos (t. y., mašinų, įtaisų ar elektroninių prietaisų) elektromagnetinės radiacijos ar žaibo keliamų trikdžių.

| f. | „,bibliotekos“ (parametrinės techninės duomenų bazės), specialiai sukurtos kariniams tikslams, įrangai, nurodytai ES bendrajame karinės įrangos sąraše; |
| --- | --- |

f.

„,bibliotekos“ (parametrinės techninės duomenų bazės), specialiai sukurtos kariniams tikslams, įrangai, nurodytai ES bendrajame karinės įrangos sąraše;

| g. | branduolinę energiją generuojanti įranga arba varomoji įranga, įskaitant „branduolinius reaktorius“, specialiai sukurtus kariniams tikslams, ir komponentai, specialiai sukurti ar „,modifikuoti“ kariniams tikslams; |
| --- | --- |

g.

branduolinę energiją generuojanti įranga arba varomoji įranga, įskaitant „branduolinius reaktorius“, specialiai sukurtus kariniams tikslams, ir komponentai, specialiai sukurti ar „,modifikuoti“ kariniams tikslams;

| h. | kita specialiai kariniams tikslams sukurta įranga ir medžiagos, apdorotos ar padengtos danga, skirtos objekto atpažinimo galimybei mažinti, išskyrus įrangą ir medžiagas, nurodytas kituose ES bendrojo karinės įrangos sąrašo punktuose; |
| --- | --- |

h.

kita specialiai kariniams tikslams sukurta įranga ir medžiagos, apdorotos ar padengtos danga, skirtos objekto atpažinimo galimybei mažinti, išskyrus įrangą ir medžiagas, nurodytas kituose ES bendrojo karinės įrangos sąrašo punktuose;

| i. | simuliatoriai, specialiai sukurti kariniams „branduoliniams reaktoriams“; |
| --- | --- |

i.

simuliatoriai, specialiai sukurti kariniams „branduoliniams reaktoriams“;

| j. | mobiliosios remonto dirbtuvės, specialiai įrengtos ar „,modifikuotos“ karinei įrangai remontuoti; |
| --- | --- |

j.

mobiliosios remonto dirbtuvės, specialiai įrengtos ar „,modifikuotos“ karinei įrangai remontuoti;

| k. | lauko generatoriai, specialiai sukurti ar „,modifikuoti“ kariniams tikslams; |
| --- | --- |

k.

lauko generatoriai, specialiai sukurti ar „,modifikuoti“ kariniams tikslams;

| l. | konteineriai, specialiai sukurti ar „,modifikuoti“ kariniams tikslams; |
| --- | --- |

l.

konteineriai, specialiai sukurti ar „,modifikuoti“ kariniams tikslams;

| m. | keltai, išskyrus keltus, nurodytus kituose ES bendrojo karinės įrangos sąrašo punktuose, tiltai ir pontonai, specialiai sukurti kariniams tikslams; |
| --- | --- |

m.

keltai, išskyrus keltus, nurodytus kituose ES bendrojo karinės įrangos sąrašo punktuose, tiltai ir pontonai, specialiai sukurti kariniams tikslams;

| n. | bandomieji modeliai, specialiai sukurti objektams, nurodytiems ML4, ML6, ML9 ar ML10 dalyse, „tobulinti“; |
| --- | --- |

n.

bandomieji modeliai, specialiai sukurti objektams, nurodytiems ML4, ML6, ML9 ar ML10 dalyse, „tobulinti“;

| o. | apsaugos nuo lazerių įranga (pvz., akių ir jutiklių apsaugos), specialiai sukurta kariniams tikslams; |
| --- | --- |

o.

apsaugos nuo lazerių įranga (pvz., akių ir jutiklių apsaugos), specialiai sukurta kariniams tikslams;

| p. | „kuro elementai“, nenurodyti kitur ES bendrajame karinės įrangos sąraše, specialiai sukurti ar „modifikuoti“ kariniam naudojimui. |
| --- | --- |

p.

„kuro elementai“, nenurodyti kitur ES bendrajame karinės įrangos sąraše, specialiai sukurti ar „modifikuoti“ kariniam naudojimui.

1.

| 1. | ML17 dalyje terminas „biblioteka“ (parametrinė techninė duomenų bazė) reiškia karinio pobūdžio techninės informacijos rinkinį; naudojimasis šiuo rinkiniu gali pagerinti karinės įrangos ar sistemų veikimą. |
| --- | --- |

ML17 dalyje terminas „biblioteka“ (parametrinė techninė duomenų bazė) reiškia karinio pobūdžio techninės informacijos rinkinį; naudojimasis šiuo rinkiniu gali pagerinti karinės įrangos ar sistemų veikimą.

| 2. | ML17 dalyje terminas „modifikuotas“ reiškia struktūrinį, elektromechaninį ar kitokį pakeitimą, dėl kurio nekariniams tikslams sukurtas objektas įgauna savybes, dėl kurių jis yra lygiavertis objektui, specialiai sukurtam kariniams tikslams. |
| --- | --- |

2.

ML17 dalyje terminas „modifikuotas“ reiškia struktūrinį, elektromechaninį ar kitokį pakeitimą, dėl kurio nekariniams tikslams sukurtas objektas įgauna savybes, dėl kurių jis yra lygiavertis objektui, specialiai sukurtam kariniams tikslams.

ML18
  Gamybos įranga ir komponentai:

| a. | specialiai sukurta ar modifikuota „gamybos“ įranga, skirta ES bendrajame karinės įrangos sąraše nurodytiems gaminiams „gaminti“, ir specialiai jai sukurti komponentai; |
| --- | --- |

a.

specialiai sukurta ar modifikuota „gamybos“ įranga, skirta ES bendrajame karinės įrangos sąraše nurodytiems gaminiams „gaminti“, ir specialiai jai sukurti komponentai;

| b. | specialiai sukurta aplinkos tyrimo aparatūra ir specialiai jai sukurta įranga, skirta ES bendrajame karinės įrangos sąraše nurodytiems gaminiams sertifikuoti, kvalifikuoti ar bandyti. |
| --- | --- |

b.

specialiai sukurta aplinkos tyrimo aparatūra ir specialiai jai sukurta įranga, skirta ES bendrajame karinės įrangos sąraše nurodytiems gaminiams sertifikuoti, kvalifikuoti ar bandyti.

ML18 dalyje terminas „gamyba“ apima projektavimą, tyrimą, gaminimą, bandymą ir tikrinimą.

| | ML18 dalies a ir b punktai apima šią įrangą:






  a. | nuolatinio veikimo azotinimo įrangą; |
| --- | --- | --- |

ML18 dalies a ir b punktai apima šią įrangą:






  a.

nuolatinio veikimo azotinimo įrangą;

| b. | centrifuginius bandomuosius aparatus ar įrangą, turinčius bet kurią iš šių charakteristikų:







  1. | Varoma variklio arba variklių, kurių bendras nustatytasis galingumas yra didesnis nei 298 kW (400 AG); |
| --- | --- | --- |

b.

centrifuginius bandomuosius aparatus ar įrangą, turinčius bet kurią iš šių charakteristikų:

1.

Varoma variklio arba variklių, kurių bendras nustatytasis galingumas yra didesnis nei 298 kW (400 AG);

| 2. | Pakelia 113 kg ar daugiau svorio |
| --- | --- |

2.

Pakelia 113 kg ar daugiau svorio

| 3. | Gali pasiekti centrifugos 8 g ar didesnį pagreitį, kai krovinio svoris 91 kg ir didesnis; |
| --- | --- |

3.

Gali pasiekti centrifugos 8 g ar didesnį pagreitį, kai krovinio svoris 91 kg ir didesnis;

| c. | dehidracijos presai; |
| --- | --- |

c.

dehidracijos presai;

| d. | varžtų išspaudikliai (ekstruderiai), specialiai sukurti arba modifikuoti kariniam sprogstamajam išspaudimui; |
| --- | --- |

d.

varžtų išspaudikliai (ekstruderiai), specialiai sukurti arba modifikuoti kariniam sprogstamajam išspaudimui;

| e. | pjaustomosios mašinos, skirtos išspaustoms svaidomosioms medžiagoms dozuoti; |
| --- | --- |

e.

pjaustomosios mašinos, skirtos išspaustoms svaidomosioms medžiagoms dozuoti;

| f. | betriukšmis 1,85 metro arba didesnio skersmens poliravimo būgnas, kurio įkrova didesnė negu 227 kg; |
| --- | --- |

f.

betriukšmis 1,85 metro arba didesnio skersmens poliravimo būgnas, kurio įkrova didesnė negu 227 kg;

| g. | nuolatinio veikimo maišytuvai, skirti kietiems svaidomiesiems sprogmenims maišyti; |
| --- | --- |

g.

nuolatinio veikimo maišytuvai, skirti kietiems svaidomiesiems sprogmenims maišyti;

| h. | dujiniai smulkintuvai karinių sprogstamųjų medžiagų sudedamosioms dalims (ingredientams) malti ar trupinti; |
| --- | --- |

h.

dujiniai smulkintuvai karinių sprogstamųjų medžiagų sudedamosioms dalims (ingredientams) malti ar trupinti;

| i. | įranga, kuria išgaunamas metalo miltelių dalelių sferiškumas ir suvienodinamas jų dydis, kaip nurodyta ML8 dalies c punkto 8 papunktyje; |
| --- | --- |

i.

įranga, kuria išgaunamas metalo miltelių dalelių sferiškumas ir suvienodinamas jų dydis, kaip nurodyta ML8 dalies c punkto 8 papunktyje;

| j. | konvekcinės srovės keitikliai ML8 dalies c punkto 3 papunktyje nurodytų medžiagų konversijai. |
| --- | --- |

j.

konvekcinės srovės keitikliai ML8 dalies c punkto 3 papunktyje nurodytų medžiagų konversijai.

ML19
  Kreipiamosios energijos ginklų sistemos (DEW), su jomis susijusių arba atsakomųjų priemonių įranga ir bandymų modeliai, bei specialiai jiems sukurti komponentai:

| a. | „lazerio“ sistemos, specialiai sukurtos taikiniams sunaikinti ar jų vykdomai užduočiai nutraukti; |
| --- | --- |

a.

„lazerio“ sistemos, specialiai sukurtos taikiniams sunaikinti ar jų vykdomai užduočiai nutraukti;

| b. | šviesos pluošto dalelių sistemos taikiniams sunaikinti ar jų vykdomai užduočiai nutraukti; |
| --- | --- |

b.

šviesos pluošto dalelių sistemos taikiniams sunaikinti ar jų vykdomai užduočiai nutraukti;

| c. | didelio galingumo radijo dažnio sistemos taikiniams sunaikinti ar jų vykdomai užduočiai nutraukti; |
| --- | --- |

c.

didelio galingumo radijo dažnio sistemos taikiniams sunaikinti ar jų vykdomai užduočiai nutraukti;

| d. | įranga, specialiai sukurta ML19 dalies a–c punktuose nurodytoms sistemoms surasti, atpažinti arba nuo jų gintis; |
| --- | --- |

d.

įranga, specialiai sukurta ML19 dalies a–c punktuose nurodytoms sistemoms surasti, atpažinti arba nuo jų gintis;

| e. | ML19 punkte nurodytų sistemų, įrangos ir komponentų fizinių bandymų modeliai; |
| --- | --- |

e.

ML19 punkte nurodytų sistemų, įrangos ir komponentų fizinių bandymų modeliai;

| f. | nenutrūkstamos bangos ar impulsinio „lazerio“ sistemos, specialiai sukurtos sukelti ilgalaikį apakimą technologijomis nesustiprintam matymui, t. y. neapsaugotoms žmogaus akims arba žmogaus akims su regos korekcijos optiniais prietaisais. |
| --- | --- |

f.

nenutrūkstamos bangos ar impulsinio „lazerio“ sistemos, specialiai sukurtos sukelti ilgalaikį apakimą technologijomis nesustiprintam matymui, t. y. neapsaugotoms žmogaus akims arba žmogaus akims su regos korekcijos optiniais prietaisais.

| | Kreipiamosios energijos ginklų sistemos, nurodytos ML19 dalyje, apima sistemas, kurių galimybes lemia kontroliuojamas pritaikymas:






  a. | reikiamos trukmės bangų ar impulso energijos „lazerių“, kuriais naikinama panašiai kaip ir įprastine amunicija; |
| --- | --- | --- |

Kreipiamosios energijos ginklų sistemos, nurodytos ML19 dalyje, apima sistemas, kurių galimybes lemia kontroliuojamas pritaikymas:






  a.

reikiamos trukmės bangų ar impulso energijos „lazerių“, kuriais naikinama panašiai kaip ir įprastine amunicija;

| b. | dalelių akceleratorių, formuojančių elektringų ar neutralių naikinamosios galios dalelių srautą; |
| --- | --- |

b.

dalelių akceleratorių, formuojančių elektringų ar neutralių naikinamosios galios dalelių srautą;

| c. | didelio galingumo impulso arba vidutinio galingumo radijo dažnių srautų siųstuvai, sukuriantys pakankamai stiprius laukus, kad išvestų iš rikiuotės tolimo taikinio elektroninę grandinę. |
| --- | --- |

c.

didelio galingumo impulso arba vidutinio galingumo radijo dažnių srautų siųstuvai, sukuriantys pakankamai stiprius laukus, kad išvestų iš rikiuotės tolimo taikinio elektroninę grandinę.

| | ML19 dalis apima šią įrangą, specialiai sukurtą kreipiamosios energijos ginklų sistemoms:






  a. | pagrindinius energijos gamybos, kaupimo, įjungimo, galios palaikymo ar kuro naudojimo įrenginius; |
| --- | --- | --- |

ML19 dalis apima šią įrangą, specialiai sukurtą kreipiamosios energijos ginklų sistemoms:






  a.

pagrindinius energijos gamybos, kaupimo, įjungimo, galios palaikymo ar kuro naudojimo įrenginius;

| b. | taikinio aptikimo ar nustatymo sistemas; |
| --- | --- |

b.

taikinio aptikimo ar nustatymo sistemas;

| c. | sistemas, kuriomis galima nustatyti taikiniui padarytą žalą, sunaikinimą ar veiksmo nutraukimą; |
| --- | --- |

c.

sistemas, kuriomis galima nustatyti taikiniui padarytą žalą, sunaikinimą ar veiksmo nutraukimą;

| d. | srauto valdymo, skleidimo ar nutaikymo įrangą; |
| --- | --- |

d.

srauto valdymo, skleidimo ar nutaikymo įrangą;

| e. | įrenginius su kintamojo sukimosi srautu, skirtus operacijoms su greitai kintančiu taikiniu; |
| --- | --- |

e.

įrenginius su kintamojo sukimosi srautu, skirtus operacijoms su greitai kintančiu taikiniu;

| f. | pritaikomąją optiką ir fazės jungiklius; |
| --- | --- |

f.

pritaikomąją optiką ir fazės jungiklius;

| g. | srovės injektorius neigiamų vandenilio jonų srautams; |
| --- | --- |

g.

srovės injektorius neigiamų vandenilio jonų srautams;

| h. | „tinkamų naudoti kosmose“ akceleratorių komponentus; |
| --- | --- |

h.

„tinkamų naudoti kosmose“ akceleratorių komponentus;

| i. | neigiamų jonų srauto nukreipimo įrenginius; |
| --- | --- |

i.

neigiamų jonų srauto nukreipimo įrenginius;

| j. | įrenginius didelės galios jonų srautui kontroliuoti ir nukreipti; |
| --- | --- |

j.

įrenginius didelės galios jonų srautui kontroliuoti ir nukreipti;

| k. | „tinkamų naudoti kosmose“ įrenginių dangą, skirtą neigiamoms vandenilio izotopų srovėms neutralizuoti. |
| --- | --- |

k.

„tinkamų naudoti kosmose“ įrenginių dangą, skirtą neigiamoms vandenilio izotopų srovėms neutralizuoti.

ML20
  Kriogeninė ir „superlaidi“ įranga bei specialiai jai sukurti komponentai ir priedai:

| a. | įranga, specialiai sukurta arba suderinta taip, kad ją būtų galima įmontuoti karinėje žemės, jūrų, oro desanto ar kosmoso priemonėje, ir galinti veikti tai priemonei judant bei sukurti arba palaikyti temperatūrą, žemesnę nei – 170 °C (103 K); | ML20 dalies a punktas apima mobiliąsias sistemas, į kurių sudėtį įeina priedai ar komponentai, pagaminti iš nemetalų arba elektrai nelaidžių medžiagų, pvz., plastmasės arba epoksidais impregnuotų medžiagų. |
| --- | --- | --- |

a.

įranga, specialiai sukurta arba suderinta taip, kad ją būtų galima įmontuoti karinėje žemės, jūrų, oro desanto ar kosmoso priemonėje, ir galinti veikti tai priemonei judant bei sukurti arba palaikyti temperatūrą, žemesnę nei – 170 °C (103 K);

ML20 dalies a punktas apima mobiliąsias sistemas, į kurių sudėtį įeina priedai ar komponentai, pagaminti iš nemetalų arba elektrai nelaidžių medžiagų, pvz., plastmasės arba epoksidais impregnuotų medžiagų.

| b. | „superlaidi“ elektros įranga (rotacinės mašinos ir transformatoriai), specialiai sukurta arba sukonfigūruota taip, kad ją būtų galima įmontuoti karinėje žemės, jūrų, oro desanto ar kosmoso transporto priemonėje, ir galinti veikti transporto priemonei judant. | ML20 dalies b punktas netaikomas nuolatinės srovės hibridiniams vienpoliams generatoriams su vieno stiebo normalia metaline armatūra, kuri sukasi superlaidžių apvijų sukurtame magnetiniame lauke, jeigu tos apvijos yra vieninteliai superlaidūs komponentai, esantys generatoriuje. |
| --- | --- | --- |

b.

„superlaidi“ elektros įranga (rotacinės mašinos ir transformatoriai), specialiai sukurta arba sukonfigūruota taip, kad ją būtų galima įmontuoti karinėje žemės, jūrų, oro desanto ar kosmoso transporto priemonėje, ir galinti veikti transporto priemonei judant.

ML20 dalies b punktas netaikomas nuolatinės srovės hibridiniams vienpoliams generatoriams su vieno stiebo normalia metaline armatūra, kuri sukasi superlaidžių apvijų sukurtame magnetiniame lauke, jeigu tos apvijos yra vieninteliai superlaidūs komponentai, esantys generatoriuje.

ML21
  „Programinė įranga“:

| a. | „programinė įranga“, specialiai sukurta ar modifikuota ES bendrajame karinės įrangos sąraše nurodytos įrangos, medžiagų ar „programinės įrangos“„kūrimui“, „gamybai“ ar „naudojimui“; |
| --- | --- |

a.

„programinė įranga“, specialiai sukurta ar modifikuota ES bendrajame karinės įrangos sąraše nurodytos įrangos, medžiagų ar „programinės įrangos“„kūrimui“, „gamybai“ ar „naudojimui“;

| b. | specialioji „programinė įranga“, kuri nėra nurodyta ML21 dalies a punkte:






  1. | „Programinė įranga“, specialiai sukurta kariniams tikslams ir specialiai sukurta kovinių ginklų sistemoms modeliuoti, imituoti ar įvertinti; |
| --- | --- | --- |

b.

specialioji „programinė įranga“, kuri nėra nurodyta ML21 dalies a punkte:

1.

„Programinė įranga“, specialiai sukurta kariniams tikslams ir specialiai sukurta kovinių ginklų sistemoms modeliuoti, imituoti ar įvertinti;

| 2. | „Programinė įranga“, specialiai sukurta kariniams tikslams ir specialiai sukurta karinių operacijų scenarijams kurti ar imituoti; |
| --- | --- |

2.

„Programinė įranga“, specialiai sukurta kariniams tikslams ir specialiai sukurta karinių operacijų scenarijams kurti ar imituoti;

| 3. | „Programinė įranga“, skirta įprastinių, branduolinių, cheminių ar biologinių ginklų poveikiui nustatyti; |
| --- | --- |

3.

„Programinė įranga“, skirta įprastinių, branduolinių, cheminių ar biologinių ginklų poveikiui nustatyti;

| 4. | „Programinė įranga“, specialiai sukurta kariniams tikslams ir specialiai sukurta taikyti vadovavimo, ryšių, kontrolės ir žvalgybos (C3I) arba vadovavimo, ryšių, kontrolės, kompiuterių ir žvalgybos (C4I) srityje; |
| --- | --- |

4.

„Programinė įranga“, specialiai sukurta kariniams tikslams ir specialiai sukurta taikyti vadovavimo, ryšių, kontrolės ir žvalgybos (C3I) arba vadovavimo, ryšių, kontrolės, kompiuterių ir žvalgybos (C4I) srityje;

| c. | „programinė įranga“, nenurodyta ML21 dalies a ar b punkte, specialiai sukurta ar modifikuota tam, kad sudarytų sąlygas naudoti įrangą, nenurodytą ES bendrajame karinės įrangos sąraše, vykdant tokias karines funkcijas, kurioms vykdyti naudojama įranga, nurodyta ES bendrajame karinės įrangos sąraše. |
| --- | --- |

c.

„programinė įranga“, nenurodyta ML21 dalies a ar b punkte, specialiai sukurta ar modifikuota tam, kad sudarytų sąlygas naudoti įrangą, nenurodytą ES bendrajame karinės įrangos sąraše, vykdant tokias karines funkcijas, kurioms vykdyti naudojama įranga, nurodyta ES bendrajame karinės įrangos sąraše.

ML22
  „Technologijos“:

| a. | ML22 dalies b punkte nenurodyta „technologija“, „reikalinga“ ES bendrajame karinės įrangos sąraše nurodytų objektų „kūrimui“, „gamybai“ ar „naudojimui“; |
| --- | --- |

a.

ML22 dalies b punkte nenurodyta „technologija“, „reikalinga“ ES bendrajame karinės įrangos sąraše nurodytų objektų „kūrimui“, „gamybai“ ar „naudojimui“;

| b. | „technologija“:






  1. | „Technologija“, „reikalinga“ Europos Sąjungos bendrajame karinės įrangos sąraše nurodytų objektų kūrimui, jų komponentų surinkimui, jų pilnų gamybos įrenginių veikimui, priežiūrai ir remontui, net jeigu tokie gamybos įrenginiai nėra nurodyti; |
| --- | --- | --- |

b.

„technologija“:

1.

„Technologija“, „reikalinga“ Europos Sąjungos bendrajame karinės įrangos sąraše nurodytų objektų kūrimui, jų komponentų surinkimui, jų pilnų gamybos įrenginių veikimui, priežiūrai ir remontui, net jeigu tokie gamybos įrenginiai nėra nurodyti;

| 2. | „Technologija“, „reikalinga“ mažo kalibro ginklų „kūrimui“ ir „gamybai“, net jei ji naudojama mažo kalibro antikvarinių ginklų kopijoms gaminti; |
| --- | --- |

2.

„Technologija“, „reikalinga“ mažo kalibro ginklų „kūrimui“ ir „gamybai“, net jei ji naudojama mažo kalibro antikvarinių ginklų kopijoms gaminti;

| 3. | „Technologija“, „reikalinga“ toksinių medžiagų, susijusios įrangos ar komponentų, nurodytų ML7 dalies a–g punktuose, „kūrimui“, „gamybai“ arba „naudojimui“; |
| --- | --- |

3.

„Technologija“, „reikalinga“ toksinių medžiagų, susijusios įrangos ar komponentų, nurodytų ML7 dalies a–g punktuose, „kūrimui“, „gamybai“ arba „naudojimui“;

| 4. | „Technologija“, „reikalinga“„biopolimerų“ arba specifinių ląstelių kultūrų, nurodytų ML7 dalies h punkte, „kūrimui“, „gamybai“ arba „naudojimui“; |
| --- | --- |

4.

„Technologija“, „reikalinga“„biopolimerų“ arba specifinių ląstelių kultūrų, nurodytų ML7 dalies h punkte, „kūrimui“, „gamybai“ arba „naudojimui“;

| 5. | „Technologija“, „reikalinga“ tik „biokatalizatorių“, nurodytų ML7 dalies i punkto 1 papunktyje, naudojimui karinėse medžiagose-nešikliuose ar karinėse medžiagose. |
| --- | --- |

5.

„Technologija“, „reikalinga“ tik „biokatalizatorių“, nurodytų ML7 dalies i punkto 1 papunktyje, naudojimui karinėse medžiagose-nešikliuose ar karinėse medžiagose.

| | „Technologija“, „reikalinga“ ES bendrajame karinės įrangos sąraše nurodytų objektų „kūrimui“, „gamybai“ ar „naudojimui“, yra kontroliuojama net ir tada, kai naudojama ES bendrajame karinės įrangos sąraše nenurodytam objektui. |
| --- | --- |

„Technologija“, „reikalinga“ ES bendrajame karinės įrangos sąraše nurodytų objektų „kūrimui“, „gamybai“ ar „naudojimui“, yra kontroliuojama net ir tada, kai naudojama ES bendrajame karinės įrangos sąraše nenurodytam objektui.

| | ML22 dalis netaikoma:






  a. | „technologijai“, būtinai tų objektų, kurie nekontroliuojami arba kuriuos leidžiama eksportuoti, įdiegimui, veikimui, priežiūrai (tikrinimui) ir remontui; |
| --- | --- | --- |

ML22 dalis netaikoma:






  a.

„technologijai“, būtinai tų objektų, kurie nekontroliuojami arba kuriuos leidžiama eksportuoti, įdiegimui, veikimui, priežiūrai (tikrinimui) ir remontui;

| b. | „viešo naudojimo“„technologijai“, „pagrindiniams moksliniams tyrimams“ arba patentų programoms reikalinga būtiniausia informacija; |
| --- | --- |

b.

„viešo naudojimo“„technologijai“, „pagrindiniams moksliniams tyrimams“ arba patentų programoms reikalinga būtiniausia informacija;

| c. | „technologijai“, skirtai nuolatiniam impulsui tiekti civilinio transporto įrenginiams magnetinės indukcijos būdu. |
| --- | --- |

c.

„technologijai“, skirtai nuolatiniam impulsui tiekti civilinio transporto įrenginiams magnetinės indukcijos būdu.

ŠIAME SĄRAŠE VARTOJAMŲ SĄVOKŲ APIBRĖŽTYS

Šiame sąraše vartojamų sąvokų apibrėžtys pateikiamos abėcėlės tvarka.

| | Apibrėžtos sąvokos vartojamos visame sąraše. Nuorodos yra tik konsultacinio pobūdžio ir neturi poveikio sąraše apibrėžtų sąvokų bendram vartojimui. |
| --- | --- |

Apibrėžtos sąvokos vartojamos visame sąraše. Nuorodos yra tik konsultacinio pobūdžio ir neturi poveikio sąraše apibrėžtų sąvokų bendram vartojimui.

| | Kai šiame sąvokų apibrėžčių sąraše pateikti žodžiai ir terminai vartojami tik apibrėžta reikšme, tai nurodoma juos išskiriant dvigubomis kabutėmis (‚ ‘). Sąvokų apibrėžtys viengubose kabutėse („ , “) pateikiamos techninėje pastaboje dėl atitinkamo objekto. Kitais atvejais žodžiai ir terminai vartojami bendrai priimtomis (žodyno) reikšmėmis. |
| --- | --- |

Kai šiame sąvokų apibrėžčių sąraše pateikti žodžiai ir terminai vartojami tik apibrėžta reikšme, tai nurodoma juos išskiriant dvigubomis kabutėmis (‚ ‘). Sąvokų apibrėžtys viengubose kabutėse („ , “) pateikiamos techninėje pastaboje dėl atitinkamo objekto. Kitais atvejais žodžiai ir terminai vartojami bendrai priimtomis (žodyno) reikšmėmis.

ML11   „Automatinės vadovavimo ir kontrolės sistemos“

Elektroninės sistemos, kurias pasitelkus įvedama, tvarkoma ir perduodama informacija, būtina efektyviam grupuotės, pagrindinės rikiuotės, taktinės rikiuotės, dalinio, laivo, padalinio ar ginkluotės, kuriems vadovaujama, veikimui. To pasiekiama naudojantis kompiuteriu ir kita specializuota aparatine įranga, sukurta padėti vykdyti karinio vadovavimo ir kontrolės organizavimo funkcijas. Automatinės vadovavimo ir kontrolės sistemos pagrindinės funkcijos: veiksmingas automatinis informacijos rinkimas, kaupimas, saugojimas ir tvarkymas; padėties bei aplinkybių, turinčių įtakos kovos veiksmų parengimui bei vykdymui, vaizdavimas; operatyviniai ir taktiniai skaičiavimai siekiant paskirstyti išteklius pajėgų grupuotėms arba kovos rikiuotės ar išskleidimo į kovos rikiuotę elementams atsižvelgiant į operacijos tikslą ar etapą; duomenų parengimas siekiant įvertinti situaciją ir priimti sprendimus bet kuriuo operacijos ar mūšio momentu; operacijų imitacija kompiuteriu.

ML7, 22   „Biokatalizatoriai“

Fermentai (enzimai), skirti konkrečioms cheminėms arba biocheminėms reakcijoms arba kiti biologiniai junginiai, kurie jungiasi su KN medžiagomis ir pagreitina jų suardymą.

Fermentai (enzimai) – konkrečių cheminių arba biocheminių reakcijų „biokatalizatoriai“.

ML7, 22   „Biopolimerai“

Biologinės makromolekulės:

| a. | fermentai (enzimai), skirti konkrečioms cheminėms arba biocheminėms reakcijoms; |
| --- | --- |

a.

fermentai (enzimai), skirti konkrečioms cheminėms arba biocheminėms reakcijoms;

| b. | monokloniniai, polikloniniai ar anti-idiotipiniai antikūnai; |
| --- | --- |

b.

monokloniniai, polikloniniai ar anti-idiotipiniai antikūnai;

| c. | specialiai sukurti ar specialiai apdoroti receptoriai. |
| --- | --- |

c.

specialiai sukurti ar specialiai apdoroti receptoriai.

1.

| 1. | Anti-idiotipiniai antikūnai – antikūnai, kurie jungiasi prie konkrečių kitų antikūnų antigenų jungimosi vietų. |
| --- | --- |

| 2. | Monokloniniai antikūnai – proteinai, kurie jungiasi prie antigeno vietos ir kuriuos gamina vienas ląstelių klonas. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Polikloniniai antikūnai – proteinų, kurie jungiasi prie konkretaus antigeno ir kuriuos gamina keli ląstelių klonai, mišinys. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Receptoriai – biologinės makromolekulinės struktūros, galinčios jungti ligandus, kurių jungimas daro poveikį fiziologinėms funkcijoms. |
| --- | --- |

4.

ML17   „Branduolinis reaktorius“

Apima objektus, esančius reaktoriaus korpuse arba tiesiogiai į jį įdedamus, įrangą, kuri valdo galios lygį aktyviojoje srityje, ir komponentus, kurie paprastai talpina ar tiesiogiai liečiasi su aktyviąja branduolinio reaktoriaus sritimi arba valdo pirminį reaktoriaus šilumnešį.

ML10   „Civiliniai orlaiviai“

„Orlaiviai“, civilinės aviacijos kompetentingų institucijų pagal paskirtį įrašyti į paskelbtą skrydžiams tinkamų „orlaivių“ registrą, skirti skraidyti komerciniais civiliniais vidaus ir tarptautiniais maršrutais arba naudoti teisėtais civiliniais, asmeniniais arba verslo tikslais.

ML4, 8   „Energetinės medžiagos“

Medžiagos ar mišiniai, kurie chemiškai reaguoja išskirdami energiją, reikalingą taikant juos pagal paskirtį. „Sprogstamosios medžiagos“, „pirotechnika“ ir „svaidomieji sprogmenys“ priklauso energetinių medžiagų poklasiams.

ML17   „Galutiniai vykdymo įtaisai“

Griebtuvai, aktyvieji įrankiniai įtaisai ir bet kurios kitos įrankinės priemonės, kurios yra įdedamos į „roboto“ manipuliatoriaus rankos laikiklinį antgalį.

„Aktyvieji įrankiniai įtaisai“ – įtaisai, naudojami suteikti ruošiniui judesio jėgą, apdorojimo energiją arba judesio kryptį.

ML21, 22   „Gamyba“

Visi gamybos etapai, pavyzdžiui, gamybos technologija, gaminimas, integravimas, surinkimas (montavimas), tikrinimas, bandymas, kokybės laidavimas.

ML17   „Kuro elementas“

Elektrocheminis prietaisas, kuris paverčia cheminę energiją tiesiogiai nuolatine elektros srove, naudodamas kurą iš išorėje esančio šaltinio.

ML21, 22   „Kūrimas“

Visi etapai prieš serijinę gamybą, pavyzdžiui, projektavimas, projekto tyrimas, projekto analizė, projekto koncepcijos, prototipų surinkimas ir bandymai, bandomosios gamybos schemos, projektavimo duomenys, projektavimo duomenų transformavimo į gaminį procesas, konfigūracijos projektavimas, tarpusavio funkciškumo projektavimas, išdėstymas.

ML5, 19   „Lazeris“

Komponentų sąranka, sukurianti šviesą, kuriai būdingas erdvinis ir laikinis koherentiškumas ir kuri yra stiprinama dėl priverstinės spinduliuotės.

ML7   „Ligų platintojai“

Pernešėjai (pvz., plazmidės ar virusai), naudojami genetinei medžiagai įterpti į priimančiąsias ląsteles.

ML7   „Medžiagos riaušėms malšinti“

Medžiagos, kurios, numatomomis sąlygomis naudojant riaušėms malšinti, žmonėms sparčiai sukelia jutiminį suerzinimą arba pasižymi neutralizuojančiu fiziniu poveikiu, kuris baigiasi netrukus po to, kai baigiasi tų medžiagų poveikis. (Ašarinės dujos priklauso „medžiagų riaušėms malšinti“ pogrupiui.)

ML21, 22   „Naudojimas“

Veikimas, įdiegimas (įskaitant įdiegimą vietoje), palaikymas (tikrinimas), taisymas, kapitalinis remontas ir atnaujinimas.

ML8, ML9 ir ML10   „Orlaiviai“

Skraidomieji aparatai su fiksuotaisiais arba su pasukamaisiais sparnais, besisukančiais sparnais (sraigtasparnis), su pasviruoju sraigtu arba pasviraisiais sparnais.

ML22   „Pagrindiniai moksliniai tyrimai“

Eksperimentinis arba teorinis darbas, kurio pagrindinis tikslas – įgyti naujų žinių apie pagrindinius reiškinių principus arba stebimus faktus, ir kuriuo nebūtinai pirmiausia siekiama konkrečių praktinių tikslų ar uždavinių sprendimo.

ML15   „Pirmosios kartos vaizdo stiprinimo elektroniniai vamzdeliai“

Elektrostatinio židinio vamzdeliai, kuriuose naudojamas įvesties ir išvesties šviesolaidinės arba stiklo plokštės, daugiašarmiai fotokatodai (S-20 arba S-25), bet ne mikrokanalinių plokštelių stiprintuvai.

ML8   „Pirmtakai“

Specializuotos cheminės medžiagos, naudojamos gaminant sprogmenis.

ML4, 8   „Pirotechnika“

Kietųjų ir skystųjų degalų ir oksiduojančiųjų medžiagų mišiniai, kuriuos uždegus vyksta energetinė cheminė reakcija, kurios apimtis kontroliuojama ir kuria siekiama užtikrinti konkretų vėlinimą arba išskirti šilumos, dūmų, matomos šviesos, infraraudonųjų spindulių kiekius ar sukelti tam tikro stiprumo triukšmą. Piroforika – pirotechnikos poklasis, į kurį neįeina oksiduojančiosios medžiagos, tačiau kuriam priklausančios medžiagos užsidega nuo sąlyčio su oru.

ML13   „Pluoštinės ar gijinės medžiagos“

Apima:

| a. | tolydžiuosius viengijus siūlus; |
| --- | --- |

a.

tolydžiuosius viengijus siūlus;

| b. | tolydžiuosius verpalus ir pusverpalius; |
| --- | --- |

b.

tolydžiuosius verpalus ir pusverpalius;

| c. | juostas, audinius, atsitiktinai išsidėsčiusius plaušus ir kaspinus; |
| --- | --- |

c.

juostas, audinius, atsitiktinai išsidėsčiusius plaušus ir kaspinus;

| d. | smulkintą pluoštą, štapelinį pluoštą ir koherentines pluoštines dangas; |
| --- | --- |

d.

smulkintą pluoštą, štapelinį pluoštą ir koherentines pluoštines dangas;

| e. | monokristalinius arba polikristalinius bet kokio ilgio adatinius darinius; |
| --- | --- |

e.

monokristalinius arba polikristalinius bet kokio ilgio adatinius darinius;

| f. | aromatinę poliamidinę celiuliozę. |
| --- | --- |

f.

aromatinę poliamidinę celiuliozę.

ML8   „Priedai ir priemaišos“

Medžiagos, naudojamos sprogstamuosiuose junginiuose, siekiant pagerinti jų savybes.

ML7   „Pritaikytas kariniam tikslui“

Bet kokia modifikacija arba selekcija (pvz., keičianti grynumą, laikymo ilgalaikiškumą, kenksmingumą, pasklidimo charakteristikas arba atsparumą ultravioletinei spinduliuotei), skirta veiksmingai žaloti žmones ar gyvūnus, kenkti įrangai, derliui arba aplinkai.

ML21   „Programinė įranga“

Vienos ar daugiau „programų“ arba „mikroprogramų“ rinkinys, įrašytas bet kokioje fizinėje laikmenoje.

ML22   „Reikalinga“

Kai tai taikoma „technologijai“, apibūdina tik tas „technologijos“ dalis, kurios yra ypač svarbios, norint pasiekti ar išplėsti valdomo vykdymo lygį, charakteristikas arba funkcijas. Tokia „reikalinga“„technologija“ gali būti naudojama skirtinguose produktuose.

ML17   „Robotas“

Manipuliavimo mechanizmas, kuris gali judėti tolygia trajektorija arba iš vienos vietos į kitą ir kuriame gali būti naudojami jutikliai; jis turi visas toliau išvardytas charakteristikas:

| a. | yra daugiafunkcis; |
| --- | --- |

a.

yra daugiafunkcis;

| b. | judėdamas trimatėje erdvėje gali išdėlioti ar orientuoti medžiagas, dalis, įrankius arba specialius prietaisus; |
| --- | --- |

b.

judėdamas trimatėje erdvėje gali išdėlioti ar orientuoti medžiagas, dalis, įrankius arba specialius prietaisus;

| c. | jungia tris ar daugiau uždarojo ar atvirojo kontūro valdomuosius įtaisus, kurie gali turėti žingsninius variklius |
| --- | --- |

c.

jungia tris ar daugiau uždarojo ar atvirojo kontūro valdomuosius įtaisus, kurie gali turėti žingsninius variklius

| d. | gali „būti programuojamas vartotojo“, naudojant mokymo ir atkūrimo būdą arba elektroninį kompiuterį, kuriuo gali būti programuojamasis loginis valdiklis, t. y. be mechaninio įsikišimo. |
| --- | --- |

d.

gali „būti programuojamas vartotojo“, naudojant mokymo ir atkūrimo būdą arba elektroninį kompiuterį, kuriuo gali būti programuojamasis loginis valdiklis, t. y. be mechaninio įsikišimo.

| | Pirmiau pateikta apibrėžtis neapima toliau išvardytų prietaisų:






  1. | Manipuliavimo mechanizmų, kurie yra valdomi tik rankiniu būdu ar nuotolinio operatoriaus; |
| --- | --- | --- |

Pirmiau pateikta apibrėžtis neapima toliau išvardytų prietaisų:






  1.

Manipuliavimo mechanizmų, kurie yra valdomi tik rankiniu būdu ar nuotolinio operatoriaus;

| 2. | Fiksuotosios sekos manipuliavimo mechanizmų, kurie yra automatiniai judamieji įtaisai, veikiantys pagal mechaniškai fiksuotus programuotus judesius. Programa yra mechaniškai apribota fiksuotais stabdymo įtaisais, pavyzdžiui, kaiščiais arba krumpliaračiais. Judesių seka ir trajektorijų ar kampų pasirinkimas nėra valdomi ar keičiami mechaninėmis, elektroninėmis ar elektrinėmis priemonėmis; |
| --- | --- |

2.

Fiksuotosios sekos manipuliavimo mechanizmų, kurie yra automatiniai judamieji įtaisai, veikiantys pagal mechaniškai fiksuotus programuotus judesius. Programa yra mechaniškai apribota fiksuotais stabdymo įtaisais, pavyzdžiui, kaiščiais arba krumpliaračiais. Judesių seka ir trajektorijų ar kampų pasirinkimas nėra valdomi ar keičiami mechaninėmis, elektroninėmis ar elektrinėmis priemonėmis;

| 3. | Mechaniškai valdomų kintamosios sekos manipuliavimo mechanizmų, kurie yra automatiniai judamieji įtaisai, veikiantys pagal mechaniškai fiksuotus programuotus judesius. Programa yra mechaniškai apribota fiksuotais, tačiau derinamais stabdymo įtaisais, pavyzdžiui, kaiščiais arba krumpliaračiais. Judesių seka ir trajektorijų ar kampų pasirinkimas yra keičiami pagal fiksuotą programos modelį. Programos modelio variantai arba modifikacijos (pvz., kaiščių ar krumpliaračių keitimai) viena ar daugiau judesio ašių yra atliekami naudojant tik mechanines operacijas; |
| --- | --- |

3.

Mechaniškai valdomų kintamosios sekos manipuliavimo mechanizmų, kurie yra automatiniai judamieji įtaisai, veikiantys pagal mechaniškai fiksuotus programuotus judesius. Programa yra mechaniškai apribota fiksuotais, tačiau derinamais stabdymo įtaisais, pavyzdžiui, kaiščiais arba krumpliaračiais. Judesių seka ir trajektorijų ar kampų pasirinkimas yra keičiami pagal fiksuotą programos modelį. Programos modelio variantai arba modifikacijos (pvz., kaiščių ar krumpliaračių keitimai) viena ar daugiau judesio ašių yra atliekami naudojant tik mechanines operacijas;

| 4. | Nuotoliniu būdu nevaldomų kintamosios sekos manipuliavimo mechanizmų, kurie yra automatiniai judamieji prietaisai, veikiantys pagal mechaniškai fiksuotus programuotus judesius. Programa yra keičiama, tačiau seka yra vykdoma tik dvipoliais signalais iš mechaniškai fiksuotų elektrinių dvipolių prietaisų arba derinamų stabdymo įtaisų; |
| --- | --- |

4.

Nuotoliniu būdu nevaldomų kintamosios sekos manipuliavimo mechanizmų, kurie yra automatiniai judamieji prietaisai, veikiantys pagal mechaniškai fiksuotus programuotus judesius. Programa yra keičiama, tačiau seka yra vykdoma tik dvipoliais signalais iš mechaniškai fiksuotų elektrinių dvipolių prietaisų arba derinamų stabdymo įtaisų;

| 5. | Rietuvių kranų, kurie apibrėžiami kaip stačiakampių koordinačių manipuliatorių sistemos, pagamintos kaip sudedamoji vertikalių saugojimo talpų konstrukcijų dalis ir sukurtos prieigai prie šių talpų siekiant turinį į jas patalpinti arba iš jų išimti. |
| --- | --- |

5.

Rietuvių kranų, kurie apibrėžiami kaip stačiakampių koordinačių manipuliatorių sistemos, pagamintos kaip sudedamoji vertikalių saugojimo talpų konstrukcijų dalis ir sukurtos prieigai prie šių talpų siekiant turinį į jas patalpinti arba iš jų išimti.

ML8, 18   „Sprogstamosios medžiagos“

Kietos, skystos ar dujinės medžiagos arba jų mišiniai, kurie naudojant juos kovinėse galvutėse, naikinimo ir kitose priemonėse kaip inicijuojančius užtaisus, tarpinius detonatorius arba pagrindinius užtaisus, turi detonuoti.

ML18, 20   „Superlaidžios“

Medžiagos (t. y. metalai, lydiniai arba junginiai), kurių elektrinė varža gali išnykti (t. y. kurių savitasis elektrinis laidis gali tapti begalinis ir kuriuo gali tekėti labai didelės srovės, nesukurdamos Džaulio (Joule) šilumos).

Bet kokios medžiagos „superlaidžioji“ būsena apibūdinama „kritine temperatūra“, kritiniu magnetiniu lauku, kuris priklauso nuo temperatūros, ir kritiniu srovės tankiu, kuris priklauso ir nuo magnetinio lauko, ir nuo temperatūros.

ML8   „Svaidomosios medžiagos“

Cheminės medžiagos ar mišiniai, kurie chemiškai reaguoja išskirdami didelį kontroliuojamos apimties karštų dujų kiekį, skirtą mechaniniam darbui atlikti.

ML22   „Technologija“

Konkreti informacija, būtina produkto „kūrimui“, „gamybai“ ar „naudojimui“. Ši informacija pateikiama kaip techniniai duomenys ar kaip techninė pagalba.

1.

| 1. | „Techniniai duomenys“ gali būti projektai, planai, diagramos, modeliai, formulės, lentelės, techniniai projektai ir techninės sąlygos, vadovai ir instrukcijos, parašyti ar įrašyti į laikmenas ar prietaisus, pavyzdžiui, diskai, juostos, pastoviosios atmintinės. |
| --- | --- |

„Techniniai duomenys“ gali būti projektai, planai, diagramos, modeliai, formulės, lentelės, techniniai projektai ir techninės sąlygos, vadovai ir instrukcijos, parašyti ar įrašyti į laikmenas ar prietaisus, pavyzdžiui, diskai, juostos, pastoviosios atmintinės.

| 2. | „Techninė pagalba“ gali būti instrukcijos, gebėjimai, mokymas, darbinės žinios, konsultavimo paslaugos. „Techninė pagalba“ gali apimti „techninių duomenų“ perdavimą. |
| --- | --- |

2.

„Techninė pagalba“ gali būti instrukcijos, gebėjimai, mokymas, darbinės žinios, konsultavimo paslaugos. „Techninė pagalba“ gali apimti „techninių duomenų“ perdavimą.

ML19   „Tinkamas naudoti kosmose“

Produktai, kurie yra sukurti, pagaminti ir išbandyti, kad atitiktų specialius elektrinius, mechaninius ir klimato reikalavimus, keliamus palydovų paleidimui ir jų funkcionavimui arba aukštai skraidančioms sistemoms, veikiančioms 100 km ir didesniame aukštyje.

ML10   „Už orą lengvesni skraidomieji aparatai“

Balionai ir orlaiviai, kuriuose pakilimui naudojamas karštas oras ar lengvesnės už orą dujos, pavyzdžiui, helis ar vandenilis.

ML22   „Viešo naudojimo“

Tai „technologija“ arba „programinė įranga“, kuria leidžiama naudotis neapribojant tolesnio jos platinimo.

| | Autorinių teisių apribojimai nereiškia, kad „technologija“ arba „programinė įranga“ nėra „viešo naudojimo“. |
| --- | --- |

Autorinių teisių apribojimai nereiškia, kad „technologija“ arba „programinė įranga“ nėra „viešo naudojimo“.

---

SPRENDIMAI

| 24.11.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 308/46 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 308/46

---

TARYBOS SPRENDIMAS

2010 m. spalio 21 d.

dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių

(2010/707/ES)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 148 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę (1),

atsižvelgdama į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (2),

atsižvelgdama į Regionų komiteto nuomonę (3),

atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę (4),

kadangi:

| (1) | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 145 straipsnyje nurodyta, kad valstybės narės ir Sąjunga veikia siekdamos plėtoti suderintą užimtumo strategiją, ypač ugdydamos kvalifikuotą, profesiniu atžvilgiu pasirengusią ir mokančią prisitaikyti darbo jėgą bei darbo rinkas, prisitaikančias prie ekonomikos pokyčių, kad būtų pasiekti Europos Sąjungos sutarties (toliau – ES sutartis) 3 straipsnyje nustatyti tikslai. Valstybės narės, atsižvelgdamos į nacionalinę administracijos ir darbuotojų pareigų pasidalijimo tvarką, užimtumo skatinimą laiko bendru reikalu ir savo veiklą šiuo atžvilgiu derina Taryboje pagal SESV 148 straipsnio nuostatas. |
| --- | --- |

(1)

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 145 straipsnyje nurodyta, kad valstybės narės ir Sąjunga veikia siekdamos plėtoti suderintą užimtumo strategiją, ypač ugdydamos kvalifikuotą, profesiniu atžvilgiu pasirengusią ir mokančią prisitaikyti darbo jėgą bei darbo rinkas, prisitaikančias prie ekonomikos pokyčių, kad būtų pasiekti Europos Sąjungos sutarties (toliau – ES sutartis) 3 straipsnyje nustatyti tikslai. Valstybės narės, atsižvelgdamos į nacionalinę administracijos ir darbuotojų pareigų pasidalijimo tvarką, užimtumo skatinimą laiko bendru reikalu ir savo veiklą šiuo atžvilgiu derina Taryboje pagal SESV 148 straipsnio nuostatas.

| (2) | ES sutarties 3 straipsnio 3 dalyje nustatyta, kad Sąjunga siekia visiško užimtumo ir kovoja su socialine atskirtimi ir diskriminacija bei skatina socialinį teisingumą ir apsaugą, taip pat numatyta, kad Sąjunga gali imtis iniciatyvų, kad užtikrintų valstybių narių socialinės politikos koordinavimą. SESV 8 straipsnyje nurodyta, kad visuose savo veiksmuose Sąjunga siekia pašalinti moterų ir vyrų nelygybės apraiškas ir diegti jų lygybę. Tos pačios sutarties 9 straipsnyje numatyta, kad nustatydama ir įgyvendinama savo politikos kryptis ir veiksmus, Sąjunga atsižvelgia į reikalavimus, susijusius su didelio užimtumo skatinimu, tinkamos socialinės apsaugos užtikrinimu, kova su socialine atskirtimi ir aukšto lygio švietimu bei mokymu. |
| --- | --- |

(2)

ES sutarties 3 straipsnio 3 dalyje nustatyta, kad Sąjunga siekia visiško užimtumo ir kovoja su socialine atskirtimi ir diskriminacija bei skatina socialinį teisingumą ir apsaugą, taip pat numatyta, kad Sąjunga gali imtis iniciatyvų, kad užtikrintų valstybių narių socialinės politikos koordinavimą. SESV 8 straipsnyje nurodyta, kad visuose savo veiksmuose Sąjunga siekia pašalinti moterų ir vyrų nelygybės apraiškas ir diegti jų lygybę. Tos pačios sutarties 9 straipsnyje numatyta, kad nustatydama ir įgyvendinama savo politikos kryptis ir veiksmus, Sąjunga atsižvelgia į reikalavimus, susijusius su didelio užimtumo skatinimu, tinkamos socialinės apsaugos užtikrinimu, kova su socialine atskirtimi ir aukšto lygio švietimu bei mokymu.

| (3) | SESV numatyta, kad Taryba priima užimtumo gaires ir bendras ekonominės politikos gaires, kuriomis turėtų būti vadovaujamasi valstybių narių politikoje. |
| --- | --- |

(3)

SESV numatyta, kad Taryba priima užimtumo gaires ir bendras ekonominės politikos gaires, kuriomis turėtų būti vadovaujamasi valstybių narių politikoje.

| (4) | 2000 m. pradėta vykdyti Lisabonos strategija buvo pagrįsta pripažintu ES poreikiu didinti užimtumą, darbo našumą ir konkurencingumą kartu didinant socialinę sanglaudą, atsižvelgiant į pasaulinę konkurenciją, technologijų pokyčius, aplinkosaugos uždavinius ir senėjančią visuomenę. Atlikus Lisabonos strategijos laikotarpio vidurio peržiūrą, 2005 m. ji buvo atnaujinta ir joje daugiau dėmesio skiriama augimui bei akcentuojama, kad būtina kurti daugiau ir geresnių darbo vietų. |
| --- | --- |

(4)

2000 m. pradėta vykdyti Lisabonos strategija buvo pagrįsta pripažintu ES poreikiu didinti užimtumą, darbo našumą ir konkurencingumą kartu didinant socialinę sanglaudą, atsižvelgiant į pasaulinę konkurenciją, technologijų pokyčius, aplinkosaugos uždavinius ir senėjančią visuomenę. Atlikus Lisabonos strategijos laikotarpio vidurio peržiūrą, 2005 m. ji buvo atnaujinta ir joje daugiau dėmesio skiriama augimui bei akcentuojama, kad būtina kurti daugiau ir geresnių darbo vietų.

| (5) | Lisabonos ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo strategija padėjo pasiekti bendrą sutarimą dėl bendros ES ekonominės ir užimtumo politikos krypties. Vadovaujantis strategija, 2005 m. liepos 12 d. Tarybos sprendimu 2005/600/EB (5) buvo patvirtintos bendros ekonominės politikos gairės ir užimtumo gairės; jos buvo patikslintos 2008 m. Tarybos sprendimu 2008/618/EB (6). 24 gairėse išdėstyti nacionalinių reformų programų pagrindai, apibrėžiami pagrindiniai visos Sąjungos makroekonominiai, mikroekonominiai ir darbo rinkos reformos prioritetai. Tačiau iš patirties matyti, kad gairėse nebuvo nustatyti pakankamai aiškūs prioritetai ir kad prioritetai galėjo būti labiau tarpusavyje susiję. Dėl to jų poveikis formuojant nacionalinę politiką buvo ribotas. |
| --- | --- |

(5)

Lisabonos ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo strategija padėjo pasiekti bendrą sutarimą dėl bendros ES ekonominės ir užimtumo politikos krypties. Vadovaujantis strategija, 2005 m. liepos 12 d. Tarybos sprendimu 2005/600/EB (5) buvo patvirtintos bendros ekonominės politikos gairės ir užimtumo gairės; jos buvo patikslintos 2008 m. Tarybos sprendimu 2008/618/EB (6). 24 gairėse išdėstyti nacionalinių reformų programų pagrindai, apibrėžiami pagrindiniai visos Sąjungos makroekonominiai, mikroekonominiai ir darbo rinkos reformos prioritetai. Tačiau iš patirties matyti, kad gairėse nebuvo nustatyti pakankamai aiškūs prioritetai ir kad prioritetai galėjo būti labiau tarpusavyje susiję. Dėl to jų poveikis formuojant nacionalinę politiką buvo ribotas.

| (6) | Dėl 2008 m. prasidėjusios finansų ir ekonomikos krizės daug žmonių prarado darbą, sumažėjo galima produkcija ir dėl to smarkiai pablogėjo viešųjų finansų būklė. Vis dėlto pasitelkus Europos ekonomikos atgaivinimo planą valstybėms narėms buvo padėta įveikti krizę, iš dalies tai įvyko dėl suderintų fiskalinių paskatų ir euro, kaip makroekonominio stabilumo priemonės. Taigi, krizė parodė, kad kai sustiprinamas Sąjungos politikos koordinavimas ir jis vykdomas veiksmingai, galima gauti reikšmingų rezultatų. Krizės metu taip pat paaiškėjo, kad tarp valstybių narių ekonomikos ir veiklos užimtumo srityje rezultatų egzistuoja glaudi tarpusavio priklausomybė. |
| --- | --- |

(6)

Dėl 2008 m. prasidėjusios finansų ir ekonomikos krizės daug žmonių prarado darbą, sumažėjo galima produkcija ir dėl to smarkiai pablogėjo viešųjų finansų būklė. Vis dėlto pasitelkus Europos ekonomikos atgaivinimo planą valstybėms narėms buvo padėta įveikti krizę, iš dalies tai įvyko dėl suderintų fiskalinių paskatų ir euro, kaip makroekonominio stabilumo priemonės. Taigi, krizė parodė, kad kai sustiprinamas Sąjungos politikos koordinavimas ir jis vykdomas veiksmingai, galima gauti reikšmingų rezultatų. Krizės metu taip pat paaiškėjo, kad tarp valstybių narių ekonomikos ir veiklos užimtumo srityje rezultatų egzistuoja glaudi tarpusavio priklausomybė.

| (7) | Komisija pasiūlė parengti naują kito dešimtmečio strategiją, žinomą kaip strategija „Europa 2020“, kad po krizės Sąjunga taptų stipresnė ir jos ekonomika būtų orientuota į pažangų, tvarų ir integracinį augimą, kartu užtikrinant didelį užimtumą, produktyvumą ir socialinę sanglaudą. Prie atitinkamų gairių išvardyti penki pagrindiniai tikslai sudaro bendrus uždavinius, kuriais grindžiama valstybių narių veikla, atsižvelgiant į jų skirtingas pradines pozicijas ir nacionalines aplinkybes, ir kuriais taip pat grindžiama Sąjungos veikla. Be to, valstybės narės turėtų labai stengtis įgyvendinti nacionalinius tikslus ir pašalinti augimą stabdančias kliūtis. |
| --- | --- |

(7)

Komisija pasiūlė parengti naują kito dešimtmečio strategiją, žinomą kaip strategija „Europa 2020“, kad po krizės Sąjunga taptų stipresnė ir jos ekonomika būtų orientuota į pažangų, tvarų ir integracinį augimą, kartu užtikrinant didelį užimtumą, produktyvumą ir socialinę sanglaudą. Prie atitinkamų gairių išvardyti penki pagrindiniai tikslai sudaro bendrus uždavinius, kuriais grindžiama valstybių narių veikla, atsižvelgiant į jų skirtingas pradines pozicijas ir nacionalines aplinkybes, ir kuriais taip pat grindžiama Sąjungos veikla. Be to, valstybės narės turėtų labai stengtis įgyvendinti nacionalinius tikslus ir pašalinti augimą stabdančias kliūtis.

| (8) | Įgyvendindamos visapusiškas ekonomikos krizės įveikimo strategijas, valstybės narės turėtų vykdyti plataus užmojo reformas, kad užtikrintų makroekonominį stabilumą, skatintų kurti daugiau ir geresnių darbo vietų, užtikrintų viešųjų finansų tvarumą, didintų konkurencingumą ir produktyvumą, mažintų makroekonominį disbalansą ir tobulintų darbo rinkos veikimą. Fiskalinių paskatų panaikinimas turėtų būti atliekamas ir derinamas pagal Stabilumo ir augimo pakto nuostatas. |
| --- | --- |

(8)

Įgyvendindamos visapusiškas ekonomikos krizės įveikimo strategijas, valstybės narės turėtų vykdyti plataus užmojo reformas, kad užtikrintų makroekonominį stabilumą, skatintų kurti daugiau ir geresnių darbo vietų, užtikrintų viešųjų finansų tvarumą, didintų konkurencingumą ir produktyvumą, mažintų makroekonominį disbalansą ir tobulintų darbo rinkos veikimą. Fiskalinių paskatų panaikinimas turėtų būti atliekamas ir derinamas pagal Stabilumo ir augimo pakto nuostatas.

| (9) | Pagal strategiją „Europa 2020“ valstybės narės ir Europos Sąjunga turėtų įgyvendinti reformas, kuriomis siekiama pažangaus, t. y. žiniomis ir inovacijomis grindžiamo ekonomikos augimo. Reformomis turėtų būti siekiama gerinti švietimo kokybę ir užtikrinti visiems galimybę mokytis, taip pat gerinti mokslinių tyrimų bei verslo veiklą ir toliau tobulinti reguliavimo sistemą, kad visoje Sąjungoje būtų skatinamos inovacijos ir žinių perdavimas. Reformomis turėtų būti skatinamas verslumas, mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ) plėtra ir padedama kūrybingas idėjas paversti inovaciniais produktais, paslaugomis ir procesais, kuriuos pasitelkus būtų galima užtikrinti augimą, kokybiškas ir tvarias darbo vietas, teritorinę, ekonominę ir socialinę sanglaudą, taip pat veiksmingiau spręsti Europos ir pasaulines socialines problemas. Šiuo atžvilgiu itin svarbu kuo geriau pasinaudoti informacinėmis ir ryšių technologijomis. |
| --- | --- |

(9)

Pagal strategiją „Europa 2020“ valstybės narės ir Europos Sąjunga turėtų įgyvendinti reformas, kuriomis siekiama pažangaus, t. y. žiniomis ir inovacijomis grindžiamo ekonomikos augimo. Reformomis turėtų būti siekiama gerinti švietimo kokybę ir užtikrinti visiems galimybę mokytis, taip pat gerinti mokslinių tyrimų bei verslo veiklą ir toliau tobulinti reguliavimo sistemą, kad visoje Sąjungoje būtų skatinamos inovacijos ir žinių perdavimas. Reformomis turėtų būti skatinamas verslumas, mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ) plėtra ir padedama kūrybingas idėjas paversti inovaciniais produktais, paslaugomis ir procesais, kuriuos pasitelkus būtų galima užtikrinti augimą, kokybiškas ir tvarias darbo vietas, teritorinę, ekonominę ir socialinę sanglaudą, taip pat veiksmingiau spręsti Europos ir pasaulines socialines problemas. Šiuo atžvilgiu itin svarbu kuo geriau pasinaudoti informacinėmis ir ryšių technologijomis.

| (10) | Sąjungos ir valstybių narių politika, be kita ko, jų reformų programomis, turėtų būti siekiama „tvaraus augimo“. Tvarus augimas – tai veiksmingai naudojamos energijos ir išteklių, tvarios ir konkurencingos ekonomikos kūrimas, sąžiningas sąnaudų ir naudos pasiskirstymas ir pasinaudojimas Europos lyderyste skubant kurti naujus procesus ir technologijas, įskaitant ekologiškas technologijas. Valstybės narės ir Sąjunga turėtų įgyvendinti reikiamas reformas siekiant sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetamą kiekį ir efektyviai naudoti išteklius, o tai savo ruožtu padės užkirsti kelią aplinkos blogėjimui ir biologinės įvairovės nykimui. Jos taip pat turėtų gerinti verslo aplinką, skatinti kurti ekologiškas darbo vietas ir padėti įmonėms modernizuoti pramonės bazę. |
| --- | --- |

(10)

Sąjungos ir valstybių narių politika, be kita ko, jų reformų programomis, turėtų būti siekiama „tvaraus augimo“. Tvarus augimas – tai veiksmingai naudojamos energijos ir išteklių, tvarios ir konkurencingos ekonomikos kūrimas, sąžiningas sąnaudų ir naudos pasiskirstymas ir pasinaudojimas Europos lyderyste skubant kurti naujus procesus ir technologijas, įskaitant ekologiškas technologijas. Valstybės narės ir Sąjunga turėtų įgyvendinti reikiamas reformas siekiant sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetamą kiekį ir efektyviai naudoti išteklius, o tai savo ruožtu padės užkirsti kelią aplinkos blogėjimui ir biologinės įvairovės nykimui. Jos taip pat turėtų gerinti verslo aplinką, skatinti kurti ekologiškas darbo vietas ir padėti įmonėms modernizuoti pramonės bazę.

| (11) | Sąjungos ir valstybių narių reformų programų politika taip pat turėtų būti siekiama „integracinio augimo“. Integracinis augimas – tai darnios visuomenės kūrimas, kai žmonės gali numatyti ir valdyti pokyčius ir taip būti aktyviais visuomenės ir ekonomikos veikėjais. Todėl valstybių narių reformomis visiems žmonėms per visą gyvenimą turėtų būti užtikrinama prieiga ir galimybės ir taip mažinamas skurdas ir socialinė atskirtis, šalinant kliūtis dalyvauti darbo rinkoje, visų pirma moterims, vyresnio amžiaus darbuotojams, jaunimui, neįgaliesiems ir legaliems migrantams. Be to, reformomis turėtų būti užtikrinama, kad ekonomikos augimas būtų naudingas visiems piliečiams ir visiems regionams, ir skatinamas užimtumą didinantis ekonomikos augimas, grindžiamas deramu darbu. Todėl valstybių narių reformų programomis turėtų būti siekiama šių pagrindinių tikslų: užtikrinti veiksmingą darbo rinkų veikimą, investuojant į sėkmingą darbo vietos keitimą ir švietimo ir mokymo sistemas, vystyti atitinkamus įgūdžius, didinti darbo kokybę ir kovoti su susiskaidymu, struktūriniu nedarbu, jaunimo nedarbu, neveiklumu, kartu užtikrinant tinkamą tvarią socialinę apsaugą ir aktyvią aprėptį, siekiant užkirsti kelią skurdui ir jį sumažinti, ypatingą dėmesį skiriant kovai su dirbančių asmenų skurdu ir grupių, kurioms labiausiai gresia socialinė atskirtis, įskaitant vaikus ir jaunimą, skurdo mažinimui, bet taip pat užtikrinant, kad būtų laikomasi sutarto fiskalinio konsolidavimo. |
| --- | --- |

(11)

Sąjungos ir valstybių narių reformų programų politika taip pat turėtų būti siekiama „integracinio augimo“. Integracinis augimas – tai darnios visuomenės kūrimas, kai žmonės gali numatyti ir valdyti pokyčius ir taip būti aktyviais visuomenės ir ekonomikos veikėjais. Todėl valstybių narių reformomis visiems žmonėms per visą gyvenimą turėtų būti užtikrinama prieiga ir galimybės ir taip mažinamas skurdas ir socialinė atskirtis, šalinant kliūtis dalyvauti darbo rinkoje, visų pirma moterims, vyresnio amžiaus darbuotojams, jaunimui, neįgaliesiems ir legaliems migrantams. Be to, reformomis turėtų būti užtikrinama, kad ekonomikos augimas būtų naudingas visiems piliečiams ir visiems regionams, ir skatinamas užimtumą didinantis ekonomikos augimas, grindžiamas deramu darbu. Todėl valstybių narių reformų programomis turėtų būti siekiama šių pagrindinių tikslų: užtikrinti veiksmingą darbo rinkų veikimą, investuojant į sėkmingą darbo vietos keitimą ir švietimo ir mokymo sistemas, vystyti atitinkamus įgūdžius, didinti darbo kokybę ir kovoti su susiskaidymu, struktūriniu nedarbu, jaunimo nedarbu, neveiklumu, kartu užtikrinant tinkamą tvarią socialinę apsaugą ir aktyvią aprėptį, siekiant užkirsti kelią skurdui ir jį sumažinti, ypatingą dėmesį skiriant kovai su dirbančių asmenų skurdu ir grupių, kurioms labiausiai gresia socialinė atskirtis, įskaitant vaikus ir jaunimą, skurdo mažinimui, bet taip pat užtikrinant, kad būtų laikomasi sutarto fiskalinio konsolidavimo.

| (12) | Būtina sąlyga siekiant paspartinti ekonomikos augimą ir spręsti demografinius klausimus yra aktyvesnis moterų dalyvavimas darbo rinkoje. Todėl siekiant valstybėse narėse įgyvendinti visus gairių aspektus labai svarbu, kad lyčių lygybės aspektas būtų matomas ir įtraukiamas į visas politikos sritis. Turėtų būti sukurtos sąlygos tinkamų, prieinamų ir kokybiškų vaikų priežiūros paslaugų, teikiamų ikimokyklinio amžiaus vaikams, pasiūlai skatinti. Turėtų būti taikomas vienodo darbo užmokesčio vyrams ir moterims už vienodą arba tos pačios vertės darbą principas. |
| --- | --- |

(12)

Būtina sąlyga siekiant paspartinti ekonomikos augimą ir spręsti demografinius klausimus yra aktyvesnis moterų dalyvavimas darbo rinkoje. Todėl siekiant valstybėse narėse įgyvendinti visus gairių aspektus labai svarbu, kad lyčių lygybės aspektas būtų matomas ir įtraukiamas į visas politikos sritis. Turėtų būti sukurtos sąlygos tinkamų, prieinamų ir kokybiškų vaikų priežiūros paslaugų, teikiamų ikimokyklinio amžiaus vaikams, pasiūlai skatinti. Turėtų būti taikomas vienodo darbo užmokesčio vyrams ir moterims už vienodą arba tos pačios vertės darbą principas.

| (13) | Sąjungos ir valstybių narių struktūrinėmis reformomis galima veiksmingai prisidėti prie ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo, jeigu jomis didinamas Sąjungos konkurencingumas pasaulio ekonomikoje, sudaromos naujos galimybės Europos eksportuotojams ir suteikiama konkurencinga galimybė naudotis svarbiausiomis importuojamomis prekėmis. Todėl vykdant reformas reikėtų atsižvelgti į jų poveikį išorės konkurencingumui, siekiant skatinti Europos augimą ir dalyvavimą atvirose ir sąžiningomis taisyklėmis grindžiamose pasaulio rinkose. |
| --- | --- |

(13)

Sąjungos ir valstybių narių struktūrinėmis reformomis galima veiksmingai prisidėti prie ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo, jeigu jomis didinamas Sąjungos konkurencingumas pasaulio ekonomikoje, sudaromos naujos galimybės Europos eksportuotojams ir suteikiama konkurencinga galimybė naudotis svarbiausiomis importuojamomis prekėmis. Todėl vykdant reformas reikėtų atsižvelgti į jų poveikį išorės konkurencingumui, siekiant skatinti Europos augimą ir dalyvavimą atvirose ir sąžiningomis taisyklėmis grindžiamose pasaulio rinkose.

| (14) | Strategija „Europa 2020“ turi būti paremta bendru europinių ir nacionalinių politikos krypčių rinkiniu, kurį valstybės narės ir Sąjunga turėtų įgyvendinti visapusiškai ir vienodu greičiu, kad būtų užtikrintas teigiamas koordinuotų struktūrinių reformų įtakos poveikis ir nuoseklesnis Europos politikos įnašas siekiant strategijos tikslų. Gairės – tai pagrindas, kuriuo remdamosi valstybės narės rengia ir įgyvendina nacionalinę politiką ir vykdo jos stebėseną atsižvelgdamos į bendrą ES strategiją. Remdamosi strategijos „Europa 2020“ pagrindiniais tikslais, išvardytais prie atitinkamų gairių, valstybės narės, atsižvelgdamos į savo santykinę pradinę padėtį bei nacionalines aplinkybes ir laikydamosi nacionalinių sprendimų priėmimo procedūrų, turėtų nustatyti savo nacionalinius tikslus ir, prireikus, potikslius. Tai darydamos, valstybės narės galėtų pasinaudoti atitinkamai Užimtumo komiteto arba Socialinės apsaugos komiteto parengtais rodikliais. Pagrindiniuose užimtumo tiksluose akcentuojamas pažeidžiamų grupių, įskaitant jaunimą, nedarbo mažinimas. |
| --- | --- |

(14)

Strategija „Europa 2020“ turi būti paremta bendru europinių ir nacionalinių politikos krypčių rinkiniu, kurį valstybės narės ir Sąjunga turėtų įgyvendinti visapusiškai ir vienodu greičiu, kad būtų užtikrintas teigiamas koordinuotų struktūrinių reformų įtakos poveikis ir nuoseklesnis Europos politikos įnašas siekiant strategijos tikslų. Gairės – tai pagrindas, kuriuo remdamosi valstybės narės rengia ir įgyvendina nacionalinę politiką ir vykdo jos stebėseną atsižvelgdamos į bendrą ES strategiją. Remdamosi strategijos „Europa 2020“ pagrindiniais tikslais, išvardytais prie atitinkamų gairių, valstybės narės, atsižvelgdamos į savo santykinę pradinę padėtį bei nacionalines aplinkybes ir laikydamosi nacionalinių sprendimų priėmimo procedūrų, turėtų nustatyti savo nacionalinius tikslus ir, prireikus, potikslius. Tai darydamos, valstybės narės galėtų pasinaudoti atitinkamai Užimtumo komiteto arba Socialinės apsaugos komiteto parengtais rodikliais. Pagrindiniuose užimtumo tiksluose akcentuojamas pažeidžiamų grupių, įskaitant jaunimą, nedarbo mažinimas.

| (15) | Sanglaudos politika ir joje naudojami struktūriniai fondai yra vienos iš daugelio svarbių įgyvendinimo priemonių, siekiant įgyvendinti pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo prioritetus valstybėse narėse ir regionuose. 2010 m. birželio 17 d. išvadose Europos Vadovų Taryba pabrėžė, kad siekiant prisidėti prie sėkmingo naujosios strategijos „Europa 2020“ įgyvendinimo, svarbu skatinti ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą. |
| --- | --- |

(15)

Sanglaudos politika ir joje naudojami struktūriniai fondai yra vienos iš daugelio svarbių įgyvendinimo priemonių, siekiant įgyvendinti pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo prioritetus valstybėse narėse ir regionuose. 2010 m. birželio 17 d. išvadose Europos Vadovų Taryba pabrėžė, kad siekiant prisidėti prie sėkmingo naujosios strategijos „Europa 2020“ įgyvendinimo, svarbu skatinti ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą.

| (16) | Rengdamos ir įgyvendinamos nacionalines reformų programas, kuriose atsižvelgiama į šias gaires, valstybės narės turėtų užtikrinti veiksmingą užimtumo politikos valdyseną. Nors šios gairės skirtos valstybėms narėms, strategiją „Europa 2020“ prireikus reikėtų įgyvendinti, vykdyti jos stebėseną ir ją vertinti kartu su visomis nacionalinėmis, regioninėmis ir vietos valdžios institucijomis, glaudžiai bendradarbiaujant su parlamentais, socialiniais partneriais ir pilietinės visuomenės atstovais, kurie prisideda prie nacionalinių reformų programų kūrimo, jų įgyvendinimo ir bendro informacijos apie strategiją skleidimo. |
| --- | --- |

(16)

Rengdamos ir įgyvendinamos nacionalines reformų programas, kuriose atsižvelgiama į šias gaires, valstybės narės turėtų užtikrinti veiksmingą užimtumo politikos valdyseną. Nors šios gairės skirtos valstybėms narėms, strategiją „Europa 2020“ prireikus reikėtų įgyvendinti, vykdyti jos stebėseną ir ją vertinti kartu su visomis nacionalinėmis, regioninėmis ir vietos valdžios institucijomis, glaudžiai bendradarbiaujant su parlamentais, socialiniais partneriais ir pilietinės visuomenės atstovais, kurie prisideda prie nacionalinių reformų programų kūrimo, jų įgyvendinimo ir bendro informacijos apie strategiją skleidimo.

| (17) | Strategija „Europa 2020“ paremta mažesniu nuoseklių gairių rinkiniu, kuris pakeičia ankstesnį 24 gairių rinkinį ir yra skirtas užimtumo ir bendros ekonominės politikos klausimams. Prie šio sprendimo pridedamos valstybių narių užimtumo politikos gairės glaudžiai susijusios su valstybių narių ir Sąjungos ekonominės politikos gairėmis, pridedamomis prie 2010 m. liepos 13 d. Tarybos rekomendacijos dėl bendrų valstybių narių ir Sąjungos ekonominės politikos gairių (7). Kartu jos sudaro strategijos „Europa 2020“ integruotas gaires. |
| --- | --- |

(17)

Strategija „Europa 2020“ paremta mažesniu nuoseklių gairių rinkiniu, kuris pakeičia ankstesnį 24 gairių rinkinį ir yra skirtas užimtumo ir bendros ekonominės politikos klausimams. Prie šio sprendimo pridedamos valstybių narių užimtumo politikos gairės glaudžiai susijusios su valstybių narių ir Sąjungos ekonominės politikos gairėmis, pridedamomis prie 2010 m. liepos 13 d. Tarybos rekomendacijos dėl bendrų valstybių narių ir Sąjungos ekonominės politikos gairių (7). Kartu jos sudaro strategijos „Europa 2020“ integruotas gaires.

| (18) | Šios naujosios integruotos gairės atitinka Europos Vadovų Tarybos išvadas. Jose valstybėms narėms pateikiami tikslūs nurodymai, kaip parengti nacionalines reformų programas ir įgyvendinti reformas, atsižvelgiant į jų tarpusavio priklausomybę ir laikantis Stabilumo ir augimo pakto. Užimtumo gairės turėtų būti konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų, kurias Taryba gali skirti valstybėms narėms pagal SESV 148 straipsnio 4 dalį, taip pat konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų, skiriamų valstybėms narėms pagal tos Sutarties 121 straipsnio 4 dalį, pagrindas, taip siekiant suformuoti nuoseklų rekomendacijų rinkinį. Taip pat užimtumo gairės turėtų būti Bendros užimtumo ataskaitos, kurią Taryba ir Europos Komisija kasmet siunčia Europos Vadovų Tarybai, rengimo pagrindas. |
| --- | --- |

(18)

Šios naujosios integruotos gairės atitinka Europos Vadovų Tarybos išvadas. Jose valstybėms narėms pateikiami tikslūs nurodymai, kaip parengti nacionalines reformų programas ir įgyvendinti reformas, atsižvelgiant į jų tarpusavio priklausomybę ir laikantis Stabilumo ir augimo pakto. Užimtumo gairės turėtų būti konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų, kurias Taryba gali skirti valstybėms narėms pagal SESV 148 straipsnio 4 dalį, taip pat konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų, skiriamų valstybėms narėms pagal tos Sutarties 121 straipsnio 4 dalį, pagrindas, taip siekiant suformuoti nuoseklų rekomendacijų rinkinį. Taip pat užimtumo gairės turėtų būti Bendros užimtumo ataskaitos, kurią Taryba ir Europos Komisija kasmet siunčia Europos Vadovų Tarybai, rengimo pagrindas.

| (19) | Užimtumo komitetas ir Socialinės apsaugos komitetas, vadovaudamiesi savo atitinkamais Sutartyje nustatytais įgaliojimais, turėtų stebėti su užimtumo ir socialiniais užimtumo gairių aspektais susijusią pažangą. Visų pirma tai turėtų būti paremta atvirojo koordinavimo metodo veiksmais užimtumo, socialinės apsaugos ir socialinės aprėpties srityje. Be to, Užimtumo komitetas turėtų palaikyti glaudžius ryšius su kitais atitinkamais Tarybos parengiamaisiais organais, be kita ko, švietimo srityje. |
| --- | --- |

(19)

Užimtumo komitetas ir Socialinės apsaugos komitetas, vadovaudamiesi savo atitinkamais Sutartyje nustatytais įgaliojimais, turėtų stebėti su užimtumo ir socialiniais užimtumo gairių aspektais susijusią pažangą. Visų pirma tai turėtų būti paremta atvirojo koordinavimo metodo veiksmais užimtumo, socialinės apsaugos ir socialinės aprėpties srityje. Be to, Užimtumo komitetas turėtų palaikyti glaudžius ryšius su kitais atitinkamais Tarybos parengiamaisiais organais, be kita ko, švietimo srityje.

| (20) | Nepaisant to, kad šias gaires reikia parengti kiekvienais metais, jos turėtų iš esmės nekisti iki 2014 m., siekiant užtikrinti, kad didžiausias dėmesys būtų skiriamas įgyvendinimui, |
| --- | --- |

(20)

Nepaisant to, kad šias gaires reikia parengti kiekvienais metais, jos turėtų iš esmės nekisti iki 2014 m., siekiant užtikrinti, kad didžiausias dėmesys būtų skiriamas įgyvendinimui,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Priimamos priede pateiktos valstybių narių užimtumo politikos gairės.

2 straipsnis

Valstybės narės atsižvelgia į gaires vykdydamos savo užimtumo politiką, dėl kurios jos atsiskaito pagal nacionalines reformų programas.

3 straipsnis

Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

Priimta Liuksemburge 2010 m. spalio 21 d.

Tarybos vardu

Pirmininkė

J. MILQUET

---

(1)  2010 m. rugsėjo 8 d. nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

1

(2)  2010 m. gegužės 27 d. nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

2

(3)  2010 m. birželio 10 d. nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

3

(4)  2010 m. gegužės 20 d. nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

4

(5)  OL L 205, 2005 8 6, p. 21.

5

(6)  OL L 198, 2008 7 26, p. 47.

6

(7)  OL L 191, 2010 7 23, p. 28.

7

---

PRIEDAS

VALSTYBIŲ NARIŲ UŽIMTUMO POLITIKOS GAIRĖS

7 gairė.   Didinti moterų ir vyrų dalyvavimą darbo rinkoje, mažinti struktūrinio nedarbo lygį ir propaguoti kokybiškas darbo vietas

Aktyvumo skatinimas yra vienas iš pagrindinių elementų siekiant padidinti dalyvavimą darbo rinkoje. Valstybės narės turėtų įtraukti Europos Vadovų Tarybos patvirtintus darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros principus į savo darbo rinkos politiką ir juos taikyti, tinkamai pasinaudodamos Europos socialinio fondo ir kitų ES fondų parama, siekdamos padidinti dalyvavimą darbo rinkoje ir kovoti su susiskaidymu, neveiklumu ir lyčių nelygybe, kartu mažindamos struktūrinį nedarbą. Priemonės, skirtos lankstumui ir apsaugai didinti, turėtų būti subalansuotos ir viena kitą stiprinančios. Todėl valstybės narės turėtų nustatyti lanksčias ir patikimas sutarčių sąlygas, aktyvią darbo rinkos politiką, taikyti veiksmingo mokymosi visą gyvenimą principą, darbuotojų judumo skatinimo politiką ir tinkamas socialinės apsaugos sistemas, kad užtikrintų, jog keičiant darbo vietą būtų nustatytos aiškios teisės bei atsakomybė ir nedirbantys žmonės galėtų aktyviai ieškotis darbo. Kartu su socialiniais partneriais deramas dėmesys taip pat turėtų būti skirtas vidaus darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyrai darbo vietoje.

Valstybės narės turėtų aktyviau imtis socialinio dialogo ir spręsti darbo rinkos susiskaidymo klausimą taikydamos priemones, skirtas nestabilaus užimtumo, nepakankamo užimtumo ir nelegalaus darbo problemoms spręsti. Už profesinį judumą turėtų būti atlyginama. Turėtų būti sprendžiami kokybiškų darbo vietų ir užimtumo sąlygų klausimai. Valstybės narės turėtų kovoti su dirbančių žmonių skurdu ir skatinti darbuotojų sveikatos ir saugos stiprinimą. Taip pat turėtų būti užtikrinta tinkama socialinė apsauga tiems, kurie dirba pagal terminuotas darbo sutartis, ir savarankiškai dirbantiems asmenims. Užimtumo paslaugoms tenka svarbus vaidmuo skatinant aktyvumą ir derinant darbo rinkos poreikius, todėl jos turėtų būti gerinamos jas individualizuojant bei taikant intensyvias ir prevencines darbo rinkos priemones pradiniame etape. Tokios paslaugos ir priemonės turėtų būti prieinamos visiems, įskaitant jaunimą, asmenis, kuriems gresia nedarbas, ir labiausiai nuo darbo rinkos nutolusius asmenis.

Tebėra svarbi politika, skirta tam, kad darbas būtų finansiškai patrauklus. Siekdamos didinti konkurencingumą ir dalyvavimo lygį, ypač žemos kvalifikacijos darbuotojų, ir vadovaudamosi ekonominės politikos 2 gaire, valstybės narės turėtų skatinti tinkamas pagrindines derybų dėl darbo užmokesčio sąlygas ir sąlygas darbo kaštų pokyčiams nustatyti, atsižvelgiant į kainų stabilumą ir našumo tendencijas. Valstybės narės turėtų peržiūrėti mokesčių ir išmokų sistemas, taip pat viešųjų tarnybų gebėjimus teikti reikiamą paramą siekiant didinti darbo jėgos dalyvavimą ir skatinti darbo paklausą. Jos turėtų skatinti aktyvų senėjimą, lyčių lygybę, įskaitant vienodą darbo užmokestį, ir jaunimo, neįgaliųjų, legalių migrantų bei kitų pažeidžiamų visuomenės grupių integraciją į darbo rinką. Taikant darbo ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros politiką, taip pat teikiant prieinamas socialinės rūpybos paslaugas ir diegiant darbo organizavimo būdo inovacijas, turėtų būti siekiama didinti užimtumą, visų pirma kalbant apie jaunimą, vyresnio amžiaus darbuotojus ir moteris. Valstybės narės taip pat turėtų šalinti naujokų patekimo į darbo rinką kliūtis, skatinti savarankišką darbą, verslumą ir darbo vietų kūrimą visose srityse, įskaitant tas, kurios apima ekologiškas darbo vietas ir socialinę rūpybą, taip pat skatinti socialines inovacijas.

ES pagrindinis tikslas, kuriuo remdamosi valstybės narės nustatys savo nacionalinius tikslus, atsižvelgdamos į savo atitinkamą pradinę padėtį bei nacionalines aplinkybes, – ne vėliau kaip 2020 m. pasiekti 75 % 20–64 m. amžiaus moterų ir vyrų užimtumo lygį, užtikrinant, be kita ko, didesnį jaunimo, vyresnio amžiaus darbuotojų ir žemos kvalifikacijos darbuotojų dalyvavimą bei geresnį legalių migrantų integravimą.

8 gairė.   Formuoti kvalifikuotą darbo jėgą atsižvelgiant į darbo rinkos poreikius ir skatinti mokymąsi visą gyvenimą

Valstybės narės turėtų skatinti darbo našumą ir įsidarbinimo galimybes atitinkamai suteikdamos žinių ir gebėjimų pagal esamus ir būsimus darbo rinkos poreikius. Kokybiškas pradinis išsilavinimas ir patrauklus profesinis mokymas turi būti derinamas su veiksmingomis paskatomis dirbantiems ir nedirbantiems asmenims mokytis visą gyvenimą, taip užtikrinant galimybes kiekvienam suaugusiajam persikvalifikuoti ar pakelti kvalifikaciją ir panaikinti lyčių stereotipus; tai taip pat užtikrinama suteikiant „antrojo šanso“ galimybes mokytis ir įgyvendinant tikslinės migracijos bei integracijos politiką. Valstybės narės turėtų plėtoti įgytų kompetencijų pripažinimo sistemas ir turėtų šalinti profesinio ir geografinio darbuotojų judumo kliūtis, skatinti įgyti skirtingose srityse pritaikomų kompetencijų siekiant remti kūrybiškumą, novatoriškumą ir verslumą. Visų pirma, daugiausia dėmesio turėtų būti skiriama paramos žemos kvalifikacijos darbuotojams ir kvalifikacijos neturintiems darbuotojams teikimui, vyresnio amžiaus darbuotojų įsidarbinimo galimybių didinimui bei aukštos kvalifikacijos darbuotojų, įskaitant mokslininkų ir moterų mokslo, matematikos ir technologijų srityse, mokymo, gebėjimų ir patirties skatinimui.

Bendradarbiaudamos su socialiniais partneriais ir įmonėmis valstybės narės turėtų gerinti mokymosi galimybes, išsilavinimo ir karjeros planavimą. Šie pagerinimai turėtų būti derindami su sistemingu informavimu apie naujas darbo vietas ir galimybes, verslumo skatinimu ir geresniu reikiamų įgūdžių numatymu. Bendrais finansiniais Vyriausybių, asmenų ir darbdavių indėliais turėtų būti skatinamos investicijos į žmogiškųjų išteklių vystymą, gebėjimų tobulinimą ir dalyvavimą mokymosi visą gyvenimą programose. Siekdamos remti jaunimą, ypač nedirbantį ar nesimokantį, valstybės narės, bendradarbiaudamos su socialiniais partneriais, turėtų priimti programas, kuriomis būtų siekiama padėti tiems asmenims rasti pirmąjį darbą, įgyti darbo patirties arba suteikti tolesnio išsilavinimo ir mokymosi galimybes, įskaitant stažuotes, taip pat turėtų greitai reaguoti, kai jaunimas netenka darbo.

Reguliariai stebint gebėjimų tobulinimo ir reikiamų gebėjimų prognozavimo politikos rezultatus, turėtų būti lengviau nustatyti tobulintinas sritis, taip pat būtų užtikrinta, kad švietimo ir mokymo sistemos greičiau reaguotų į esamus ir atsirandančius darbo rinkos poreikius, pavyzdžiui, mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančių technologijų ir tausiai išteklius naudojanti ekonomika. Prireikus valstybės narės turėtų pasitelkti ESF ir kitus ES fondus siekiant paremti šiuos tikslus. Politika, kuria skatinama darbo jėgos paklausa, galėtų papildyti investicijas į žmogiškąjį kapitalą.

9 gairė.   Gerinti visų lygių švietimo ir mokymo sistemų kokybę bei veikimą ir didinti aukštąjį ar lygiavertį išsilavinimą įgijusių asmenų skaičių

Siekdamos visiems užtikrinti kokybišką išsilavinimą ir mokymą ir gerinti švietimo rezultatus, valstybės narės turėtų veiksmingai investuoti į švietimo ir mokymo sistemas, pirmiausia, kad pagerintų ES darbo jėgos gebėjimų lygį ir kad dirbantys žmonės galėtų greitai reaguoti į besikeičiančius šiuolaikinių darbo rinkų ir visos visuomenės poreikius. Vadovaujantis mokymosi visą gyvenimą principais, veiksmų reikėtų imtis visuose sektoriuose (nuo ikimokyklinio ir mokyklinio ugdymo iki aukštojo mokslo, profesinio lavinimo ir mokymo bei suaugusiųjų mokymo), taip pat atsižvelgiant į savišvietą ir neformalųjį švietimą. Reformomis reikėtų siekti užtikrinti, kad būtų įgyjami pagrindiniai gebėjimai, kurie žinių ekonomikos sąlygomis reikalingi kiekvienam asmeniui, visų pirma, kiek tai susiję su galimybe įsidarbinti pagal prioritetus, išdėstytus 4 gairėje. Turėtų būti skatinamas besimokančiųjų ir mokytojų tarptautinis judumas. Taip pat reikėtų imtis priemonių siekiant užtikrinti, kad jaunimo ir mokytojų judumas mokymosi tikslais taptų norma. Valstybės narės turėtų gerinti švietimo ir mokymo sistemų atvirumą ir adekvatumą, visų pirma įgyvendindamos nacionalines kvalifikacijų sistemas, suteikdamos galimybę taikyti lanksčius mokymosi būdus ir plėtodamos švietimo ir (arba) mokymo sektoriaus partnerystę su darbo sektoriumi. Reikėtų didinti mokytojo profesijos patrauklumą ir skirti dėmesio mokytojų pirminiam išsilavinimui ir nuolatiniam profesiniam tobulėjimui. Aukštasis mokslas turėtų tapti atviresnis netradiciniams besimokantiesiems, o aukštojo arba lygiaverčio mokslo studentų skaičius turėtų padidėti. Siekdamos sumažinti nedirbančių ir nesimokančių jaunų žmonių skaičių, valstybės narės turėtų imtis visų reikiamų priemonių, kad būtų užkirstas kelias mokyklos nebaigimui.

ES pagrindinis tikslas, kuriuo remdamosi valstybės narės nustatys savo nacionalinius tikslus atsižvelgdamos į savo atitinkamą pradinę padėtį bei nacionalines aplinkybes, – sumažinti mokyklos nebaigusių asmenų dalį iki mažiau kaip 10 % ir kartu padidinti 30–34 metų asmenų, baigusių aukštąjį arba lygiavertį mokslą, dalį ne mažiau kaip iki 40 % (1).

10 gairė.   Socialinės aprėpties skatinimas ir kova su skurdu

Užimtumo galimybių išplėtimas yra svarbus valstybių narių integruotų strategijų, skirtų tam, kad būtų užkirstas kelias skurdui, jis būtų sumažintas ir būtų skatinamas visapusiškas dalyvavimas visuomeniniame ir ekonominiame gyvenime, elementas. Šiuo tikslu turėtų būti atitinkamai naudojamasi Europos socialiniu fondu ir kitais ES fondais. Reikėtų stengtis užtikrinti lygias galimybes, įskaitant galimybę visiems naudotis aukštos kokybės prieinamomis ir tvariomis paslaugomis, visų pirma socialinėje srityje. Viešosioms paslaugoms (įskaitant internetines paslaugas, atitinkančias 4 gairės nuostatas) tenka svarbus vaidmuo šiuo atžvilgiu. Valstybės narės turėtų nustatyti veiksmingas kovos su diskriminacija priemones. Kovoti su socialine atskirtimi padės kompetencijų žmonėms suteikimas ir labiausiai nuo darbo rinkos nutolusių asmenų dalyvavimo darbo rinkoje skatinimas bei dirbančių žmonių skurdo prevencija. Tam reikėtų sustiprinti socialinės apsaugos sistemas, mokymosi visą gyvenimą ir visapusišką aktyvios aprėpties politiką, kad įvairiais žmonių gyvenimo etapais būtų kuriamos galimybės ir jie būtų apsaugoti nuo atskirties grėsmės, išskirtinį dėmesį skiriant moterims. Socialinės apsaugos sistemos, įskaitant pensijas ir galimybę naudotis sveikatos priežiūra, turėtų būti modernizuotos ir jomis turėtų būti galima iki galo pasinaudoti, siekiant užtikrinti tinkamą paramą pajamų atžvilgiu ir paslaugas – taip užtikrinant socialinę sanglaudą ir kartu išlaikant finansinį tvarumą ir skatinant dalyvavimą visuomeniniame gyvenime bei darbo rinkoje.

Išmokų sistemomis daugiausia dėmesio reikėtų skirti pajamų užtikrinimui keičiant darbo vietą ir skurdo mažinimui, visų pirma kalbant apie tas visuomenės grupes, kurioms labiausiai gresia socialinė atskirtis, pavyzdžiui, šeimas, kuriose yra tik vienas iš tėvų, mažumas, įskaitant romus, neįgaliuosius, vaikus ir jaunimą, vyresnio amžiaus moteris ir vyrus, legalius migrantus ir benamius. Remdamos labiausiai pažeidžiamus visuomenės narius, valstybės narės taip pat turėtų aktyviai skatinti socialinę ekonomiką ir socialines inovacijas. Visomis priemonėmis taip pat turėtų būti siekiama skatinti lyčių lygybę.

ES pagrindinis tikslas, kuriuo remdamosi valstybės narės nustatys savo nacionalinius tikslus atsižvelgdamos į atitinkamą pradinę padėtį bei nacionalines aplinkybes savo šalyse, – skatinti socialinę aprėptį, visų pirma mažinant skurdą, siekiant pašalinti skurdo ir atskirties riziką ne mažiau kaip 20 milijonų žmonių (2).

---

(1)  Europos Vadovų Taryba pabrėžia, kad kompetencija nustatyti ir įgyvendinti kiekybinius rodiklius švietimo srityje priklauso valstybėms narėms.

(2)  Ši gyventojų grupė apibrėžiama kaip asmenys, kuriems gresia skurdo ir atskirties pavojus pagal tris rodiklius (skurdo rizika; materialinis nepriteklius; namų ūkis, kuriame nei vienas narys neturi darbo), valstybėms narėms paliekant galimybę pačioms nusistatyti nacionalinius tikslus remiantis tinkamiausiais rodikliais, atsižvelgiant į nacionalines aplinkybes ir prioritetus.

---

| 24.11.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 308/52 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 308/52

---

TARYBOS SPRENDIMAS

2010 m. lapkričio 22 d.

dėl Regionų komiteto Austrijai atstovaujančio vieno nario ir Austrijai atstovaujančių dviejų pakaitinių narių skyrimo

(2010/708/ES)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 305 straipsnį,

atsižvelgdama į Austrijos Vyriausybės pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | 2009 m. gruodžio 22 d. ir 2010 m. sausio 18 d. Taryba priėmė sprendimus 2009/1014/ES (1) ir 2010/29/ES (2) dėl Regionų komiteto narių ir pakaitinių narių skyrimo laikotarpiui nuo 2010 m. sausio 26 d. iki 2015 m. sausio 25 d. |
| --- | --- |

(1)

2009 m. gruodžio 22 d. ir 2010 m. sausio 18 d. Taryba priėmė sprendimus 2009/1014/ES (1) ir 2010/29/ES (2) dėl Regionų komiteto narių ir pakaitinių narių skyrimo laikotarpiui nuo 2010 m. sausio 26 d. iki 2015 m. sausio 25 d.

| (2) | Pasibaigus Johannes PEINSTEINER kadencijai tapo laisva Regionų komiteto nario vieta. |
| --- | --- |

(2)

Pasibaigus Johannes PEINSTEINER kadencijai tapo laisva Regionų komiteto nario vieta.

| (3) | Paskyrus Markus LINHART Regionų komiteto nariu taps laisva viena pakaitinio nario vieta. |
| --- | --- |

(3)

Paskyrus Markus LINHART Regionų komiteto nariu taps laisva viena pakaitinio nario vieta.

| (4) | Pasibaigus Marianne FÜGL kadencijai tapo laisva viena Regionų komiteto pakaitinio nario vieta, |
| --- | --- |

(4)

Pasibaigus Marianne FÜGL kadencijai tapo laisva viena Regionų komiteto pakaitinio nario vieta,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Likusiam kadencijos laikui – iki 2015 m. sausio 25 d., į Regionų komitetą skiriami:

| a) | nariu:






  — | Herr Bürgermeister von Bregenz, Dipl. Ing. Markus LINHART, |
| --- | --- | --- |

a)

nariu:

—

Herr Bürgermeister von Bregenz, Dipl. Ing. Markus LINHART,

ir

| b) | pakaitiniais nariais:






  — | Herr Bürgermeister von St. Wolfgang, Landtagsabgeordneter Johannes PEINSTEINER, |
| --- | --- | --- |

b)

pakaitiniais nariais:

—

Herr Bürgermeister von St. Wolfgang, Landtagsabgeordneter Johannes PEINSTEINER,

| — | Herr Gemeinderat Nationalratsabgeordneter Hannes WENINGER. |
| --- | --- |

—

Herr Gemeinderat Nationalratsabgeordneter Hannes WENINGER.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Priimta Briuselyje 2010 m. lapkričio 22 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

S. VANACKERE

---

(1)  OL L 348, 2009 12 29, p. 22.

1

(2)  OL L 12, 2010 1 19, p. 11.

2

---

| 24.11.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 308/53 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 308/53

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2010 m. lapkričio 22 d.

kuriuo įsteigiama Europos Sąjungos ekologinio ženklinimo valdyba

(pranešta dokumentu Nr. C(2010) 7961)

(Tekstas svarbus EEE)

(2010/709/ES)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 66/2010 dėl ES ekologinio ženklo (1), ypač į jo 5 straipsnį,

kadangi:

| (1) | Pagal Reglamentą (EB) Nr. 66/2010 ES ekologinio ženklo suteikimo kriterijus padeda nustatyti Europos Sąjungos ekologinio ženklo valdyba (toliau – ESEŽV). |
| --- | --- |

(1)

Pagal Reglamentą (EB) Nr. 66/2010 ES ekologinio ženklo suteikimo kriterijus padeda nustatyti Europos Sąjungos ekologinio ženklo valdyba (toliau – ESEŽV).

| (2) | Siekiant, kad visuomenė palankiau priimtų ES ekologinio ženklinimo sistemą, svarbu, kad kartu su valstybių narių kompetentingomis institucijomis ESEŽV narėmis taip pat būtų tokios suinteresuotosios šalys kaip aplinkosaugos nevyriausybinės organizacijos ir vartotojų organizacijos. |
| --- | --- |

(2)

Siekiant, kad visuomenė palankiau priimtų ES ekologinio ženklinimo sistemą, svarbu, kad kartu su valstybių narių kompetentingomis institucijomis ESEŽV narėmis taip pat būtų tokios suinteresuotosios šalys kaip aplinkosaugos nevyriausybinės organizacijos ir vartotojų organizacijos.

| (3) | 2000 m. lapkričio 10 d. Komisijos sprendimas 2000/730/EB, kuriuo steigiama Europos Sąjungos ekologinio ženklinimo valdyba ir nustatomos jos darbo tvarkos taisyklės (2), turėtų būti pakeistas kitu sprendimu, |
| --- | --- |

(3)

2000 m. lapkričio 10 d. Komisijos sprendimas 2000/730/EB, kuriuo steigiama Europos Sąjungos ekologinio ženklinimo valdyba ir nustatomos jos darbo tvarkos taisyklės (2), turėtų būti pakeistas kitu sprendimu,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Įsteigiama Europos Sąjungos ekologinio ženklinimo valdyba, toliau – ESEŽV.

2 straipsnis

1.   ESEŽV narius skiria Komisija.

2.   ESEŽV sudaro kiekvienos valstybės narės kompetentingųjų institucijų atstovai, Europos ekonominės erdvės valstybių narių atstovai ir toliau išvardytų organizacijų atstovai:

| a) | Europos vartotojų organizacijos (Bureau Européen des Consommateurs, BEUC); |
| --- | --- |

a)

Europos vartotojų organizacijos (Bureau Européen des Consommateurs, BEUC);

| b) | organizacijos EUROCOOP; |
| --- | --- |

b)

organizacijos EUROCOOP;

| c) | Europos aplinkosaugos biuro (European Environmental Bureau, EEB); |
| --- | --- |

c)

Europos aplinkosaugos biuro (European Environmental Bureau, EEB);

| d) | organizacijos „Business Europe“; |
| --- | --- |

d)

organizacijos „Business Europe“;

| e) | Europos amatų, smulkaus ir vidutinio verslo įmonių asociacijos (European Association of Craft, Small & Medium-sized Enterprises, UEAPME); |
| --- | --- |

e)

Europos amatų, smulkaus ir vidutinio verslo įmonių asociacijos (European Association of Craft, Small & Medium-sized Enterprises, UEAPME);

| f) | organizacijos EUROCOMMERCE. |
| --- | --- |

f)

organizacijos EUROCOMMERCE.

3.   Prireikus Komisija gali keisti ESEŽV narius.

3 straipsnis

1.   Kiekvienas ESEŽV narys paskiria asmenį ryšiams palaikyti.

2.   ESEŽV posėdžiams vadovauja jos pirmininkas.

3.   Pasikonsultavusi su Komisija, ESEŽV priima savo darbo tvarkos taisykles.

4.   Komisija kompensuoja ESEŽV narių kelionės ir prireikus pragyvenimo išlaidas, susijusias su ESEŽV veikla, neviršydama tokios išlaidoms skirto metinio biudžeto.

4 straipsnis

Sprendimas 2000/730/EB panaikinamas.

5 straipsnis

Šis sprendimas taikomas nuo 2010 m. spalio 1 d.

6 straipsnis

Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje 2010 m. lapkričio 22 d.

Komisijos vardu

Janez POTOČNIK

Komisijos narys

---

(1)  OL L 27, 2010 1 30, p. 1.

1

(2)  OL L 293, 2000 11 22, p. 24.

2

---