# Az Európai Unió L 78/2011

| | ISSN 1725-5090
  doi:10.3000/17255090.L_2011.078.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 78 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 54. évfolyam2011. március 24. |

ISSN 1725-5090

doi:10.3000/17255090.L_2011.078.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 78

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

54. évfolyam2011. március 24.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Tanács 287/2011/EU végrehajtási rendelete (2011. március 21.) a Kínai Népköztársaságból származó volfrámkarbid, fémporral egyszerűen összekevert volfrámkarbid és zsugorított volfrámkarbid behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről | 1 |
| | * | A Tanács 288/2011/EU végrehajtási rendelete (2011. március 23.) a líbiai helyzetre tekintettel korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 204/2011/EU rendelet 16. cikke (1) és (2) bekezdésének végrehajtásáról | 13 |
| | * | A Bizottság 289/2011/EU rendelete (2011. március 23.) az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a mezőgazdasági termékek állami intervenció keretében történő felvásárlása és értékesítése tekintetében történő végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 1272/2009/EU rendelet magyar szövegének helyesbítéséről | 21 |
| | | A Bizottság 290/2011/EU végrehajtási rendelete (2011. március 23.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 22 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Tanács 2011/178/KKBP határozata (2011. március 23.) a líbiai helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről szóló 2011/137/KKBP határozat módosításáról | 24 |
| | | 2011/179/EU |
| | * | A Bizottság határozata (2010. december 14.) a Franciaország által a Coopérative d’Exportation du Livre Français (CELF) részére nyújtott C 39/96 (korábbi NN 127/92) állami támogatásról
  (az értesítés a C(2010) 8938. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 37 |
| | | 2011/180/EU |
| | * | A Bizottság határozata (2011. március 23.) a 2002/55/EK tanácsi irányelvnek az ugyanazon zöldségfajok különféle fajtáihoz tartozó standard vetőmagok keverékei kis kiszerelésben történő forgalomba hozatala engedélyezésének feltételei tekintetében történő végrehajtásáról
  (az értesítés a C(2011) 1760. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 55 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Tanács 287/2011/EU végrehajtási rendelete (2011. március 21.) a Kínai Népköztársaságból származó volfrámkarbid, fémporral egyszerűen összekevert volfrámkarbid és zsugorított volfrámkarbid behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről

1

*

A Tanács 288/2011/EU végrehajtási rendelete (2011. március 23.) a líbiai helyzetre tekintettel korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 204/2011/EU rendelet 16. cikke (1) és (2) bekezdésének végrehajtásáról

13

*

A Bizottság 289/2011/EU rendelete (2011. március 23.) az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a mezőgazdasági termékek állami intervenció keretében történő felvásárlása és értékesítése tekintetében történő végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 1272/2009/EU rendelet magyar szövegének helyesbítéséről

21

A Bizottság 290/2011/EU végrehajtási rendelete (2011. március 23.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

22

HATÁROZATOK

*

A Tanács 2011/178/KKBP határozata (2011. március 23.) a líbiai helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről szóló 2011/137/KKBP határozat módosításáról

24

2011/179/EU

*

A Bizottság határozata (2010. december 14.) a Franciaország által a Coopérative d’Exportation du Livre Français (CELF) részére nyújtott C 39/96 (korábbi NN 127/92) állami támogatásról
  (az értesítés a C(2010) 8938. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2010) 8938. számú dokumentummal történt)

1

37

2011/180/EU

*

A Bizottság határozata (2011. március 23.) a 2002/55/EK tanácsi irányelvnek az ugyanazon zöldségfajok különféle fajtáihoz tartozó standard vetőmagok keverékei kis kiszerelésben történő forgalomba hozatala engedélyezésének feltételei tekintetében történő végrehajtásáról
  (az értesítés a C(2011) 1760. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2011) 1760. számú dokumentummal történt)

1

55

| | | III   Egyéb jogi aktusok |
| --- | --- | --- |
| | | EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉG |
| | * | Az EFTA-államok Állandó Bizottságának 5/2010/SC számú határozata (2010. december 9.) az Állandó Bizottság a Finanszírozási Mechanizmus Bizottságának létrehozásáról szóló 4/2004/SC számú határozatának módosításáról | 57 |
| | * | Az EFTA-államok Állandó Bizottságának 6/2010/SC számú határozata (2010. december 9.) az EGT Finanszírozási Mechanizmus és a Norvég Finanszírozási Mechanizmus hivatala feladatainak kibővítéséről | 58 |

III   Egyéb jogi aktusok

EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉG

*

Az EFTA-államok Állandó Bizottságának 5/2010/SC számú határozata (2010. december 9.) az Állandó Bizottság a Finanszírozási Mechanizmus Bizottságának létrehozásáról szóló 4/2004/SC számú határozatának módosításáról

57

*

Az EFTA-államok Állandó Bizottságának 6/2010/SC számú határozata (2010. december 9.) az EGT Finanszírozási Mechanizmus és a Norvég Finanszírozási Mechanizmus hivatala feladatainak kibővítéséről

58

| | | IV   Az EK-Szerződés, az EU-Szerződés és az Euratom-Szerződés alapján 2009. december 1-je előtt elfogadott jogi aktusok |
| --- | --- | --- |
| | * | Az EFTA Felügyeleti Hatóság 290/09/COL határozata (2009. július 1.) a Troms megyei légiforgalmipilóta-képzés ágazatának nyújtott támogatásról (Norvégia) | 59 |

IV   Az EK-Szerződés, az EU-Szerződés és az Euratom-Szerződés alapján 2009. december 1-je előtt elfogadott jogi aktusok

*

Az EFTA Felügyeleti Hatóság 290/09/COL határozata (2009. július 1.) a Troms megyei légiforgalmipilóta-képzés ágazatának nyújtott támogatásról (Norvégia)

59

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 24.3.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 78/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 78/1

---

A TANÁCS 287/2011/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2011. március 21.)

a Kínai Népköztársaságból származó volfrámkarbid, fémporral egyszerűen összekevert volfrámkarbid és zsugorított volfrámkarbid behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére és 11. cikke (2), (5) és (6) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) által a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatra,

mivel:

A.   AZ ELJÁRÁS

1.   Hatályos intézkedések

| (1) | A 2737/90/EGK rendelettel (2) a Tanács 33 %-os végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó volfrámkarbid és zsugorított volfrámkarbid behozatalára. A 90/480/EGK határozattal (3) a Bizottság elfogadta két fő exportőr kötelezettségvállalásait az intézkedések hatálya alá tartozó termékkel kapcsolatban. |
| --- | --- |

(1)

A 2737/90/EGK rendelettel (2) a Tanács 33 %-os végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó volfrámkarbid és zsugorított volfrámkarbid behozatalára. A 90/480/EGK határozattal (3) a Bizottság elfogadta két fő exportőr kötelezettségvállalásait az intézkedések hatálya alá tartozó termékkel kapcsolatban.

| (2) | Miután a két érintett kínai exportőr visszavonta kötelezettségvállalásait, a Bizottság a 2286/94/EK rendelettel (4) ideiglenes dömpingellenes vámot vetett ki az érintett termék behozatalára. |
| --- | --- |

(2)

Miután a két érintett kínai exportőr visszavonta kötelezettségvállalásait, a Bizottság a 2286/94/EK rendelettel (4) ideiglenes dömpingellenes vámot vetett ki az érintett termék behozatalára.

| (3) | A 610/95/EK rendelettel (5) a Tanács módosította a 2737/90/EGK rendeletet, és 33 %-os végleges vámot vetett ki a volfrámkarbid és a zsugorított volfrámkarbid behozatalára. Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján kezdeményezett felülvizsgálatot (a továbbiakban: előző felülvizsgálat) követően ezeket az intézkedéseket a 771/98/EK tanácsi rendelet (6) további öt évre kiterjesztette. |
| --- | --- |

(3)

A 610/95/EK rendelettel (5) a Tanács módosította a 2737/90/EGK rendeletet, és 33 %-os végleges vámot vetett ki a volfrámkarbid és a zsugorított volfrámkarbid behozatalára. Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján kezdeményezett felülvizsgálatot (a továbbiakban: előző felülvizsgálat) követően ezeket az intézkedéseket a 771/98/EK tanácsi rendelet (6) további öt évre kiterjesztette.

| (4) | A hatályvesztés felülvizsgálatát követően a Tanács a 2268/2004/EGK rendelettel (7) 33 %-os dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó volfrámkarbid és zsugorított volfrámkarbid behozatalára. |
| --- | --- |

(4)

A hatályvesztés felülvizsgálatát követően a Tanács a 2268/2004/EGK rendelettel (7) 33 %-os dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó volfrámkarbid és zsugorított volfrámkarbid behozatalára.

| (5) | Az 1275/2005/EK rendelettel (8) a Tanács módosította a termékkör meghatározását, és azt kiterjesztette a fémporral egyszerűen összekevert volfrámkarbidra is. |
| --- | --- |

(5)

Az 1275/2005/EK rendelettel (8) a Tanács módosította a termékkör meghatározását, és azt kiterjesztette a fémporral egyszerűen összekevert volfrámkarbidra is.

2.   Felülvizsgálati kérelem

| (6) | A hatályos végleges dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről szóló értesítés (9) közzétételét követően a Bizottsághoz 2009. szeptember 30-án kérelem érkezett az intézkedéseknek az alaprendelet 11. cikk (2) bekezdése szerinti hatályvesztésének felülvizsgálata iránt. A kérelmet a Fémfeldolgozók Európai Szövetsége (European Association of Metals, Eurometaux) (a továbbiakban: kérelmező) nyújtotta be a volfrámkarbid, a fémporral egyszerűen összekevert volfrámkarbid és a zsugorított volfrámkarbid uniós gyártásának jelentős részét, ebben az esetben több mint 85 %-át képviselő uniós gyártók nevében. |
| --- | --- |

(6)

A hatályos végleges dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről szóló értesítés (9) közzétételét követően a Bizottsághoz 2009. szeptember 30-án kérelem érkezett az intézkedéseknek az alaprendelet 11. cikk (2) bekezdése szerinti hatályvesztésének felülvizsgálata iránt. A kérelmet a Fémfeldolgozók Európai Szövetsége (European Association of Metals, Eurometaux) (a továbbiakban: kérelmező) nyújtotta be a volfrámkarbid, a fémporral egyszerűen összekevert volfrámkarbid és a zsugorított volfrámkarbid uniós gyártásának jelentős részét, ebben az esetben több mint 85 %-át képviselő uniós gyártók nevében.

| (7) | A kérelem azon alapult, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűleg a dömping folytatódásához vagy megismétlődéséhez és az uniós gazdasági ágazatot érő kár megismétlődéséhez vezetne. |
| --- | --- |

(7)

A kérelem azon alapult, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűleg a dömping folytatódásához vagy megismétlődéséhez és az uniós gazdasági ágazatot érő kár megismétlődéséhez vezetne.

3.   Az eljárás megindítása

| (8) | Miután a Bizottság a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapította, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a hatályvesztési felülvizsgálat megindításához, 2009. december 30-án az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítéssel (10) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) bejelentette az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálat megindítását. |
| --- | --- |

(8)

Miután a Bizottság a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapította, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a hatályvesztési felülvizsgálat megindításához, 2009. december 30-án az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítéssel (10) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) bejelentette az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálat megindítását.

4.   Vizsgálat

4.1.   Vizsgálati időszak

| (9) | A dömping folytatódására vagy megismétlődésére vonatkozó vizsgálat a 2009. január 1-jétől2009. december 31-ig tartó időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) terjedt ki. A kár folytatódása vagy megismétlődése valószínűségének felmérése szempontjából jelentőséggel bíró tendenciák vizsgálata a 2006. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig terjedő időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki. |
| --- | --- |

(9)

A dömping folytatódására vagy megismétlődésére vonatkozó vizsgálat a 2009. január 1-jétől2009. december 31-ig tartó időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) terjedt ki. A kár folytatódása vagy megismétlődése valószínűségének felmérése szempontjából jelentőséggel bíró tendenciák vizsgálata a 2006. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig terjedő időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.

4.2.   A vizsgálatban érintett felek

| (10) | A Bizottság a hatályvesztési felülvizsgálat megindításáról hivatalosan tájékoztatta a kérelmezőt, az ismert uniós gyártókat, az exportáló gyártókat, az importőröket és az ismert érintett felhasználókat, az analóg országbeli gyártókat, valamint Kína képviselőit. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül írásban ismertessék álláspontjukat, vagy szóbeli meghallgatást kérjenek. |
| --- | --- |

(10)

A Bizottság a hatályvesztési felülvizsgálat megindításáról hivatalosan tájékoztatta a kérelmezőt, az ismert uniós gyártókat, az exportáló gyártókat, az importőröket és az ismert érintett felhasználókat, az analóg országbeli gyártókat, valamint Kína képviselőit. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül írásban ismertessék álláspontjukat, vagy szóbeli meghallgatást kérjenek.

| (11) | Minden olyan érdekelt fél, aki konkrét indokokat mutatott fel, hogy miért szükséges a meghallgatása, meghallgatást nyert. |
| --- | --- |

(11)

Minden olyan érdekelt fél, aki konkrét indokokat mutatott fel, hogy miért szükséges a meghallgatása, meghallgatást nyert.

| (12) | A Bizottság kérdőívet küldött valamennyi ismert érintett félnek és azoknak, akik az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül jelentkeztek. A kitöltött kérdőívet hét uniós gyártó, egy Kínában működő exportáló gyártó, egy analóg országbeli gyártó és három felhasználó küldte vissza. |
| --- | --- |

(12)

A Bizottság kérdőívet küldött valamennyi ismert érintett félnek és azoknak, akik az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül jelentkeztek. A kitöltött kérdőívet hét uniós gyártó, egy Kínában működő exportáló gyártó, egy analóg országbeli gyártó és három felhasználó küldte vissza.

| (13) | Az importőrök egyike sem válaszolt a mintavételre vonatkozó kérdőívre, és nem szolgáltattak a Bizottság számára információt, vagy jelentkeztek a vizsgálat folyamán. Mivel mindössze egy Kínában működő exportáló gyártó nyújtotta be a kért információkat, nem volt szükséges mintát kiválasztani. |
| --- | --- |

(13)

Az importőrök egyike sem válaszolt a mintavételre vonatkozó kérdőívre, és nem szolgáltattak a Bizottság számára információt, vagy jelentkeztek a vizsgálat folyamán. Mivel mindössze egy Kínában működő exportáló gyártó nyújtotta be a kért információkat, nem volt szükséges mintát kiválasztani.

| (14) | A Bizottság felkutatott és ellenőrzött minden olyan információt, amelyet szükségesnek ítélt ahhoz, hogy megállapítsa a dömping és az abból eredő kár folytatódásának vagy megismétlődésének a valószínűségét, továbbá ahhoz, hogy meghatározza az Unió érdekeit. A következő vállalatok telephelyén került sor ellenőrző látogatásokra:






  a) | Uniós gyártók







  — | Wolfram Bergbau und Hütten-GmbH Nfg. KG, St. Peter, Ausztria |
| --- | --- | --- | --- |

(14)

A Bizottság felkutatott és ellenőrzött minden olyan információt, amelyet szükségesnek ítélt ahhoz, hogy megállapítsa a dömping és az abból eredő kár folytatódásának vagy megismétlődésének a valószínűségét, továbbá ahhoz, hogy meghatározza az Unió érdekeit. A következő vállalatok telephelyén került sor ellenőrző látogatásokra:

a)

Uniós gyártók

—

Wolfram Bergbau und Hütten-GmbH Nfg. KG, St. Peter, Ausztria

| — | H. C. Starck GmbH & Co. KG, Goslar, Németország |
| --- | --- |

—

H. C. Starck GmbH & Co. KG, Goslar, Németország

| — | Eurotungstène poudres S.A., Grenoble, Franciaország |
| --- | --- |

—

Eurotungstène poudres S.A., Grenoble, Franciaország

| — | Global Tungsten & Powders spol. s r.o., Bruntál, Cseh Köztársaság |
| --- | --- |

—

Global Tungsten & Powders spol. s r.o., Bruntál, Cseh Köztársaság

| — | Treibacher Industrie AG, Althofen, Ausztria |
| --- | --- |

—

Treibacher Industrie AG, Althofen, Ausztria

| b) | Analóg ország







  — | Global Tungsten & Powders Corp., USA |
| --- | --- | --- |

b)

Analóg ország

—

Global Tungsten & Powders Corp., USA

| c) | Felhasználó







  — | Sandvik Hard Materials, Epinouze, Franciaország |
| --- | --- | --- |

c)

Felhasználó

—

Sandvik Hard Materials, Epinouze, Franciaország

B.   ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK

| (15) | A jelen felülvizsgálatban érintett termék a jelenleg a 2849 90 30 és ex 3824 30 00 KN-kód alá sorolt, Kínából származó volfrámkarbid, fémporral egyszerűen összekevert volfrámkarbid és zsugorított volfrámkarbid. |
| --- | --- |

(15)

A jelen felülvizsgálatban érintett termék a jelenleg a 2849 90 30 és ex 3824 30 00 KN-kód alá sorolt, Kínából származó volfrámkarbid, fémporral egyszerűen összekevert volfrámkarbid és zsugorított volfrámkarbid.

| (16) | A volfrámkarbid, a fémporral egyszerűen összekevert volfrámkarbid és a zsugorított volfrámkarbid a szén és a volfrám hőkezeléssel előállított vegyületei (karbidizációval az első esetben, olvasztással a harmadikban). Ezek a termékek köztes termékek, amelyeket alapanyagként használnak a cementált karbid vágószerszámok, a rendkívül kopásálló alkatrészek és más keményfém alkatrészek gyártásában, a kopásálló bevonatokban, az olajipari fúrófejeknél és a bányászati eszközöknél, valamint a fémek húzásához és domborításához használt süllyesztékekhez és sajtolószerszámokhoz. |
| --- | --- |

(16)

A volfrámkarbid, a fémporral egyszerűen összekevert volfrámkarbid és a zsugorított volfrámkarbid a szén és a volfrám hőkezeléssel előállított vegyületei (karbidizációval az első esetben, olvasztással a harmadikban). Ezek a termékek köztes termékek, amelyeket alapanyagként használnak a cementált karbid vágószerszámok, a rendkívül kopásálló alkatrészek és más keményfém alkatrészek gyártásában, a kopásálló bevonatokban, az olajipari fúrófejeknél és a bányászati eszközöknél, valamint a fémek húzásához és domborításához használt süllyesztékekhez és sajtolószerszámokhoz.

| (17) | A jelen vizsgálat megerősítette, hogy az exportáló gyártó által előállított és az uniós piacon értékesített érintett termék fizikai és kémiai tulajdonságait, valamint felhasználását tekintve megegyezik az uniós gyártók által előállított és az uniós piacon értékesített termékkel, illetve az analóg országban előállított és értékesített termékkel, így e termékek az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében hasonló termékeknek minősülnek. |
| --- | --- |

(17)

A jelen vizsgálat megerősítette, hogy az exportáló gyártó által előállított és az uniós piacon értékesített érintett termék fizikai és kémiai tulajdonságait, valamint felhasználását tekintve megegyezik az uniós gyártók által előállított és az uniós piacon értékesített termékkel, illetve az analóg országban előállított és értékesített termékkel, így e termékek az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében hasonló termékeknek minősülnek.

C.   A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

1.   Előzetes megjegyzések

| (18) | Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban megvizsgálták, vajon jelenleg fennáll-e dömping, és ha igen, valószínűsíthető-e, hogy a meglévő intézkedések hatályvesztése a dömping folytatódásához vagy megismétlődéséhez vezet. Emlékeztetni kell arra, hogy az említett cikk értelmében folytatott vizsgálatok keretében a piacgazdasági elbánás (MET) nem kerül ismételten elbírálásra. |
| --- | --- |

(18)

Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban megvizsgálták, vajon jelenleg fennáll-e dömping, és ha igen, valószínűsíthető-e, hogy a meglévő intézkedések hatályvesztése a dömping folytatódásához vagy megismétlődéséhez vezet. Emlékeztetni kell arra, hogy az említett cikk értelmében folytatott vizsgálatok keretében a piacgazdasági elbánás (MET) nem kerül ismételten elbírálásra.

| (19) | A fentieknek megfelelően nem volt szükség mintavételre a kínai exportáló gyártók esetében. |
| --- | --- |

(19)

A fentieknek megfelelően nem volt szükség mintavételre a kínai exportáló gyártók esetében.

| (20) | Valószínűsíthető, hogy a mintavétel szakaszában az egyedüli kínai együttműködő exportáló gyártó az Unióba irányuló kínai összkivitel kevesebb mint 5 %-át képviselte. A kínai hatóságokat és a többi érdekelt felet értesítették arról, hogy – tekintettel az exportáló gyártók együttműködésének alacsony szintjére – sor kerülhet az alaprendelet 18. cikkének alkalmazására. A Bizottság nem kapott választ erre az értesítésre. |
| --- | --- |

(20)

Valószínűsíthető, hogy a mintavétel szakaszában az egyedüli kínai együttműködő exportáló gyártó az Unióba irányuló kínai összkivitel kevesebb mint 5 %-át képviselte. A kínai hatóságokat és a többi érdekelt felet értesítették arról, hogy – tekintettel az exportáló gyártók együttműködésének alacsony szintjére – sor kerülhet az alaprendelet 18. cikkének alkalmazására. A Bizottság nem kapott választ erre az értesítésre.

| (21) | A vizsgálat későbbi szakaszában, a kérdőív kitöltése során azonban az együttműködő exportáló gyártó helyesbítette az Unióba irányuló exportértékesítéseire vonatkozó adatokat, és az Unióba irányuló exportvolumenét felfelé korrigálta. Ezzel párhuzamosan a Bizottság az Eurostat adatai alapján tovább vizsgálta az érintett termék Kínából az Unióba irányuló exportjának volumenét. A vizsgálat eredményeként és a kérdőívre adott válaszok ellenőrzését követően megállapítást nyert, hogy az együttműködő exportáló gyártó exportvolumene rendkívül magas (11). Ezen adatok alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az együttműködés magas szintű. |
| --- | --- |

(21)

A vizsgálat későbbi szakaszában, a kérdőív kitöltése során azonban az együttműködő exportáló gyártó helyesbítette az Unióba irányuló exportértékesítéseire vonatkozó adatokat, és az Unióba irányuló exportvolumenét felfelé korrigálta. Ezzel párhuzamosan a Bizottság az Eurostat adatai alapján tovább vizsgálta az érintett termék Kínából az Unióba irányuló exportjának volumenét. A vizsgálat eredményeként és a kérdőívre adott válaszok ellenőrzését követően megállapítást nyert, hogy az együttműködő exportáló gyártó exportvolumene rendkívül magas (11). Ezen adatok alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az együttműködés magas szintű.

2.   A behozatal dömpingje a felülvizsgálati időszak alatt

2.1.   Analóg ország

| (22) | Mivel az előző vizsgálatok során egyetlen kínai exportáló gyártónak sem biztosítottak piacgazdasági elbánást, a Kínára érvényes rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjának rendelkezései szerint állapították meg. |
| --- | --- |

(22)

Mivel az előző vizsgálatok során egyetlen kínai exportáló gyártónak sem biztosítottak piacgazdasági elbánást, a Kínára érvényes rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjának rendelkezései szerint állapították meg.

| (23) | Az eljárás megindításáról szóló értesítés az USA-t jelölte meg a Kínára érvényes rendes érték meghatározásához megfelelő lehetséges analóg országként. Az érdekelt felek felkérést kaptak, hogy tegyék meg az analóg ország kiválasztásával kapcsolatos észrevételeiket. Erre vonatkozóan egyik féltől sem érkezett megjegyzés vagy ellenvetés. Az eredeti vizsgálatban is az USA szerepelt analóg országként, és nem merült fel vagy nem jutott a Bizottság tudomására semmilyen olyan új vagy megváltozott körülmény, amely a változást indokolná. A megállapítások szerint az USA megfelelően reprezentatív ahhoz, hogy referenciapiac legyen, különös figyelemmel belföldi piacának nyitottságára és versenyképességére. Emellett egy USA-beli gyártó beleegyezett abba, hogy együttműködik a jelen felülvizsgálat során. |
| --- | --- |

(23)

Az eljárás megindításáról szóló értesítés az USA-t jelölte meg a Kínára érvényes rendes érték meghatározásához megfelelő lehetséges analóg országként. Az érdekelt felek felkérést kaptak, hogy tegyék meg az analóg ország kiválasztásával kapcsolatos észrevételeiket. Erre vonatkozóan egyik féltől sem érkezett megjegyzés vagy ellenvetés. Az eredeti vizsgálatban is az USA szerepelt analóg országként, és nem merült fel vagy nem jutott a Bizottság tudomására semmilyen olyan új vagy megváltozott körülmény, amely a változást indokolná. A megállapítások szerint az USA megfelelően reprezentatív ahhoz, hogy referenciapiac legyen, különös figyelemmel belföldi piacának nyitottságára és versenyképességére. Emellett egy USA-beli gyártó beleegyezett abba, hogy együttműködik a jelen felülvizsgálat során.

| (24) | Ezért a jelenlegi felülvizsgálat keretében az USA tölti be az analóg, piacgazdasággal rendelkező ország szerepét. |
| --- | --- |

(24)

Ezért a jelenlegi felülvizsgálat keretében az USA tölti be az analóg, piacgazdasággal rendelkező ország szerepét.

2.2.   Normál érték

| (25) | Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének megfelelően a rendes értéket az analóg országban működő, USA-beli együttműködő gyártótól kapott ellenőrzött információk alapján, vagyis az USA belföldi piacán rendes kereskedelmi forgalomban értékesített termékfajtákért fizetett vagy fizetendő árak alapján határozták meg. |
| --- | --- |

(25)

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének megfelelően a rendes értéket az analóg országban működő, USA-beli együttműködő gyártótól kapott ellenőrzött információk alapján, vagyis az USA belföldi piacán rendes kereskedelmi forgalomban értékesített termékfajtákért fizetett vagy fizetendő árak alapján határozták meg.

| (26) | Következésképpen a rendes értéket az USA-beli együttműködő termelő által a független vásárlóknak felszámított belföldi eladási árak súlyozott átlagaként határozták meg. |
| --- | --- |

(26)

Következésképpen a rendes értéket az USA-beli együttműködő termelő által a független vásárlóknak felszámított belföldi eladási árak súlyozott átlagaként határozták meg.

| (27) | Először azt ellenőrizték, hogy az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése értelmében reprezentatív volt-e az USA-beli együttműködő gyártó hasonló termékének független vevők felé történő belföldi összértékesítése, azaz elérte-e az Unióba exportált érintett termék teljes értékesítési mennyiségének legalább 5 %-át. Az USA-beli együttműködő gyártó belföldi értékesítései kellőképpen reprezentatívnak minősültek a felülvizsgálati időszak alatt. |
| --- | --- |

(27)

Először azt ellenőrizték, hogy az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése értelmében reprezentatív volt-e az USA-beli együttműködő gyártó hasonló termékének független vevők felé történő belföldi összértékesítése, azaz elérte-e az Unióba exportált érintett termék teljes értékesítési mennyiségének legalább 5 %-át. Az USA-beli együttműködő gyártó belföldi értékesítései kellőképpen reprezentatívnak minősültek a felülvizsgálati időszak alatt.

| (28) | A Bizottság ezt követően megvizsgálta, hogy a hasonló termék belföldi értékesítései az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése szerint a rendes kereskedelmi forgalomban megvalósult értékesítésnek tekinthetők-e. Ennek érdekében az USA piacán értékesített hasonló termék esetében meghatározta a felülvizsgálati időszak során a független vevőknek értékesített nyereséges belföldi eladások arányát. |
| --- | --- |

(28)

A Bizottság ezt követően megvizsgálta, hogy a hasonló termék belföldi értékesítései az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése szerint a rendes kereskedelmi forgalomban megvalósult értékesítésnek tekinthetők-e. Ennek érdekében az USA piacán értékesített hasonló termék esetében meghatározta a felülvizsgálati időszak során a független vevőknek értékesített nyereséges belföldi eladások arányát.

| (29) | Mivel a hasonló termék nyereséges értékesítéseinek volumene a hasonló termék teljes értékesítési volumenének kevesebb mint 80 %-át tette ki, a rendes értéket a tényleges belföldi ár alapján számították ki, a nyereséges eladások súlyozott átlagát véve alapul. |
| --- | --- |

(29)

Mivel a hasonló termék nyereséges értékesítéseinek volumene a hasonló termék teljes értékesítési volumenének kevesebb mint 80 %-át tette ki, a rendes értéket a tényleges belföldi ár alapján számították ki, a nyereséges eladások súlyozott átlagát véve alapul.

2.3.   Exportár

| (30) | Tekintettel arra a fentebb említett tényre, hogy az együttműködő exportáló gyártó a Kínából származó és az Unióba irányuló behozatal több mint 90 %-át képviseli, az exportárat az említett exportáló gyártó által rendelkezésre bocsátott adatok alapján vizsgálták meg, azaz az Unióba exportra értékesített termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő, megfelelően kiigazított ár alapján. |
| --- | --- |

(30)

Tekintettel arra a fentebb említett tényre, hogy az együttműködő exportáló gyártó a Kínából származó és az Unióba irányuló behozatal több mint 90 %-át képviseli, az exportárat az említett exportáló gyártó által rendelkezésre bocsátott adatok alapján vizsgálták meg, azaz az Unióba exportra értékesített termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő, megfelelően kiigazított ár alapján.

2.4.   Összehasonlítás

| (31) | Az érintett termék minden egyes típusára vonatkozóan összehasonlították a rendes értékek súlyozott átlagát az exportárak súlyozott átlagával, gyártelepi paritáson, azonos kereskedelmi és adózási szinttel számolva. Az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban, a tisztességes összehasonlítás céljából a Bizottság figyelembe vette az árakat és az árak összehasonlíthatóságát állítólagosan és ténylegesen befolyásoló tényezők közötti különbségeket. Kiigazításokra került sor a tengeri és belföldi szállítás, a biztosítás és a csomagolás költségeire, valamint a bankköltségekre tekintettel. Ezenkívül az exportadóra tekintettel 5 %-os kiigazítást alkalmaztak az exportárra vonatkozóan, és a hozzáadottérték-adóra tekintettel a rendes értéket is kiigazították. |
| --- | --- |

(31)

Az érintett termék minden egyes típusára vonatkozóan összehasonlították a rendes értékek súlyozott átlagát az exportárak súlyozott átlagával, gyártelepi paritáson, azonos kereskedelmi és adózási szinttel számolva. Az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban, a tisztességes összehasonlítás céljából a Bizottság figyelembe vette az árakat és az árak összehasonlíthatóságát állítólagosan és ténylegesen befolyásoló tényezők közötti különbségeket. Kiigazításokra került sor a tengeri és belföldi szállítás, a biztosítás és a csomagolás költségeire, valamint a bankköltségekre tekintettel. Ezenkívül az exportadóra tekintettel 5 %-os kiigazítást alkalmaztak az exportárra vonatkozóan, és a hozzáadottérték-adóra tekintettel a rendes értéket is kiigazították.

2.5.   Dömpingkülönbözet

| (32) | Az alaprendelet 2. cikkének (11) bekezdésével összhangban a dömpingkülönbözetet terméktípusonként, a kereskedelem azonos szintjén, a rendes érték súlyozott átlagának az exportár súlyozott átlagával történő összehasonlítása alapján állapították meg. Ez az összehasonlítás a felülvizsgálati időszak alatt jelentős, a 80 %-ot meghaladó dömpinget mutatott ki, amely lényegesen magasabb, mint a legutóbbi felülvizsgálat által megállapított (31 %). A titoktartás miatt a pontos dömpingkülönbözet nem hozható nyilvánosságra. A számítások egy kínai exportáló gyártó és egy, az analóg országban működő gyártó által szolgáltatott adatokon alapulnak. A dömpingkülönbözet közzététele a kínai együttműködő exportáló gyártó és az analóg országban működő gyártó számára egyaránt lehetővé tenné, hogy kikövetkeztesse a másik gyártó által alkalmazott rendes értéket és exportárat, ami egyértelműen sértené a mindkét felet megillető titoktartáshoz való jogot. |
| --- | --- |

(32)

Az alaprendelet 2. cikkének (11) bekezdésével összhangban a dömpingkülönbözetet terméktípusonként, a kereskedelem azonos szintjén, a rendes érték súlyozott átlagának az exportár súlyozott átlagával történő összehasonlítása alapján állapították meg. Ez az összehasonlítás a felülvizsgálati időszak alatt jelentős, a 80 %-ot meghaladó dömpinget mutatott ki, amely lényegesen magasabb, mint a legutóbbi felülvizsgálat által megállapított (31 %). A titoktartás miatt a pontos dömpingkülönbözet nem hozható nyilvánosságra. A számítások egy kínai exportáló gyártó és egy, az analóg országban működő gyártó által szolgáltatott adatokon alapulnak. A dömpingkülönbözet közzététele a kínai együttműködő exportáló gyártó és az analóg országban működő gyártó számára egyaránt lehetővé tenné, hogy kikövetkeztesse a másik gyártó által alkalmazott rendes értéket és exportárat, ami egyértelműen sértené a mindkét felet megillető titoktartáshoz való jogot.

3.   A behozatal alakulása az intézkedések esetleges hatályon kívül helyezése esetén

3.1.   Előzetes megjegyzés

| (33) | Az ebben a szakaszban feltüntetett adatok az együttműködő exportáló gyártó, az Eurostat és a felülvizsgálati kérelem által szolgáltatott adatok elemzéséből származnak. |
| --- | --- |

(33)

Az ebben a szakaszban feltüntetett adatok az együttműködő exportáló gyártó, az Eurostat és a felülvizsgálati kérelem által szolgáltatott adatok elemzéséből származnak.

3.2.   A kínai exportáló gyártók szabad kapacitásai

| (34) | A szabad kapacitásra vonatkozó adatokat a kínai együttműködő exportáló gyártó – a titoktartás miatt – 20 %-os pontossággal adta meg. Kínában a szabad kapacitás 2006-ban és 2007-ben 21 000 tonna körül mozgott, majd 2008-ban és a felülvizsgálati időszakban elérte a 35 000 tonnát, ami lényeges, több mint 80 %-os növekedést jelentett a figyelembe vett időszakban. Ezek az adatok óvatos becsléseken alapulnak, a felülvizsgálati kérelem ugyanis 50 000 tonna körüli termelési kapacitást nevezett meg. |
| --- | --- |

(34)

A szabad kapacitásra vonatkozó adatokat a kínai együttműködő exportáló gyártó – a titoktartás miatt – 20 %-os pontossággal adta meg. Kínában a szabad kapacitás 2006-ban és 2007-ben 21 000 tonna körül mozgott, majd 2008-ban és a felülvizsgálati időszakban elérte a 35 000 tonnát, ami lényeges, több mint 80 %-os növekedést jelentett a figyelembe vett időszakban. Ezek az adatok óvatos becsléseken alapulnak, a felülvizsgálati kérelem ugyanis 50 000 tonna körüli termelési kapacitást nevezett meg.

| (35) | Emellett az együttműködő exportáló gyártó a figyelembe vett időszakban tapasztalt jelentős kapacitásnövekedésről számolt be. |
| --- | --- |

(35)

Emellett az együttműködő exportáló gyártó a figyelembe vett időszakban tapasztalt jelentős kapacitásnövekedésről számolt be.

| (36) | A vizsgálat során összegyűjtött információk arra mutatnak rá, hogy a teljes kínai termelési kapacitás lényegesen meghaladta a tényleges kínai termelést (2008-ban és a felülvizsgálati időszakban legalább több mint 20 000 tonnával). |
| --- | --- |

(36)

A vizsgálat során összegyűjtött információk arra mutatnak rá, hogy a teljes kínai termelési kapacitás lényegesen meghaladta a tényleges kínai termelést (2008-ban és a felülvizsgálati időszakban legalább több mint 20 000 tonnával).

| (37) | A felülvizsgálati időszakban Kína szabad termelési kapacitása az uniós felhasználás hatszorosát tette ki (vagyis 25 000 tonnát a 3 800 tonnányi uniós fogyasztással szemben). |
| --- | --- |

(37)

A felülvizsgálati időszakban Kína szabad termelési kapacitása az uniós felhasználás hatszorosát tette ki (vagyis 25 000 tonnát a 3 800 tonnányi uniós fogyasztással szemben).

| (38) | Mindezek alapján egyértelmű, hogy a Kínában rendelkezésre álló szabad kapacitás nagy része dömpingellenes rendelkezések hiányában az Unióba irányuló export mennyiségének növelésére lenne használható. |
| --- | --- |

(38)

Mindezek alapján egyértelmű, hogy a Kínában rendelkezésre álló szabad kapacitás nagy része dömpingellenes rendelkezések hiányában az Unióba irányuló export mennyiségének növelésére lenne használható.

| (39) | Emellett a vizsgálat során rendelkezésre bocsátott információk az érintett termék előállításához igénybe vett nyersanyagok piacának jelentős torzulásaira vetettek fényt. Így például a nyersanyagokra a kínai hatóságok által meghatározott kontingensek érvényesek. Másrészt a kínai hatóságok exportadók kivetése és hozzáadottértékadó-engedményekkel kapcsolatos intézkedések révén korlátozzák a nyersanyagokhoz való hozzáférést; ez az érintett termékre is érvényes (lásd a (31) preambulumbekezdést). Ezek a tényezők további arra utaló jeleket jelentenek, hogy jelen esetben valószínű a dömping folytatódása. |
| --- | --- |

(39)

Emellett a vizsgálat során rendelkezésre bocsátott információk az érintett termék előállításához igénybe vett nyersanyagok piacának jelentős torzulásaira vetettek fényt. Így például a nyersanyagokra a kínai hatóságok által meghatározott kontingensek érvényesek. Másrészt a kínai hatóságok exportadók kivetése és hozzáadottértékadó-engedményekkel kapcsolatos intézkedések révén korlátozzák a nyersanyagokhoz való hozzáférést; ez az érintett termékre is érvényes (lásd a (31) preambulumbekezdést). Ezek a tényezők további arra utaló jeleket jelentenek, hogy jelen esetben valószínű a dömping folytatódása.

3.3.   Az uniós piac vonzereje és a harmadik országokba irányuló kivitel exportárai

| (40) | Az együttműködő exportáló gyártó által szolgáltatott, a titoktartás miatt nyilvánosságra nem hozható árinformációk arra mutatnak rá, hogy az Unió vonzó piacot jelent a kínai exportáló gyártók számára. A más harmadik országokbeli piacokon elért árak a figyelembe vett időszakban (2007 kivételével) az Unióban felszámolt árak alatt maradtak (a figyelembe vett időszakban évtől függően mintegy 10–20 %-kal voltak alacsonyabbak). |
| --- | --- |

(40)

Az együttműködő exportáló gyártó által szolgáltatott, a titoktartás miatt nyilvánosságra nem hozható árinformációk arra mutatnak rá, hogy az Unió vonzó piacot jelent a kínai exportáló gyártók számára. A más harmadik országokbeli piacokon elért árak a figyelembe vett időszakban (2007 kivételével) az Unióban felszámolt árak alatt maradtak (a figyelembe vett időszakban évtől függően mintegy 10–20 %-kal voltak alacsonyabbak).

| (41) | Ennek alapján arra lehet következtetni, hogy a piacon elérhető árakat tekintve az EU piaca egyértelműen vonzó alternatívát jelent a kínai exportőrök számára. |
| --- | --- |

(41)

Ennek alapján arra lehet következtetni, hogy a piacon elérhető árakat tekintve az EU piaca egyértelműen vonzó alternatívát jelent a kínai exportőrök számára.

| (42) | A kínai exportáló gyártóknak tehát érdekükben áll, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén kivitelüket az uniós piac felé irányítsák. Az uniós piac magasabb árai révén a kínai gyártók nagyobb haszonkulcsot érvényesíthetnének. |
| --- | --- |

(42)

A kínai exportáló gyártóknak tehát érdekükben áll, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén kivitelüket az uniós piac felé irányítsák. Az uniós piac magasabb árai révén a kínai gyártók nagyobb haszonkulcsot érvényesíthetnének.

3.4.   Az intézkedések kijátszása

| (43) | 2005-ben egy további KN-kódra is kiterjesztették az intézkedéseket, mivel minden arra utalt, hogy a kínai exportőrök kijátsszák az intézkedéseket azáltal, hogy kis mennyiségben egyéb fémport (főleg kobaltot) kevernek a volfrámkarbid porhoz (12). Az intézkedések ilyen jellegű kijátszásának beigazolódott gyakorlata szintén arra utal, hogy a dömping folytatódása valószínű. Egyértelmű, hogy az európai piac továbbra is vonzó piacot jelent a kínai exportáló gyártók számára, amelyek dömpingellenes rendelkezések hiányában nagy valószínűséggel növelnék az EU-ba irányuló volfrámkarbid mennyiségét. |
| --- | --- |

(43)

2005-ben egy további KN-kódra is kiterjesztették az intézkedéseket, mivel minden arra utalt, hogy a kínai exportőrök kijátsszák az intézkedéseket azáltal, hogy kis mennyiségben egyéb fémport (főleg kobaltot) kevernek a volfrámkarbid porhoz (12). Az intézkedések ilyen jellegű kijátszásának beigazolódott gyakorlata szintén arra utal, hogy a dömping folytatódása valószínű. Egyértelmű, hogy az európai piac továbbra is vonzó piacot jelent a kínai exportáló gyártók számára, amelyek dömpingellenes rendelkezések hiányában nagy valószínűséggel növelnék az EU-ba irányuló volfrámkarbid mennyiségét.

3.5.   Következtetés a dömping folytatódásának valószínűségéről

| (44) | A fenti elemzés arra mutat rá, hogy a Kínából származó behozatal továbbra is dömpingelt áron, nagyon magas dömpingkülönbözet mellett jut el az Unió piacára. Különös tekintettel az uniós, illetve a más harmadik országbeli piacok árszínvonalának elemzésére, valamint a Kínában rendelkezésre álló kapacitásokra, megállapítható, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén fennáll a dömping folytatódásának valószínűsége. |
| --- | --- |

(44)

A fenti elemzés arra mutat rá, hogy a Kínából származó behozatal továbbra is dömpingelt áron, nagyon magas dömpingkülönbözet mellett jut el az Unió piacára. Különös tekintettel az uniós, illetve a más harmadik országbeli piacok árszínvonalának elemzésére, valamint a Kínában rendelkezésre álló kapacitásokra, megállapítható, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén fennáll a dömping folytatódásának valószínűsége.

D.   AZ UNIÓS PIAC HELYZETE

1.   Az uniós gazdasági ágazat meghatározása

| (45) | Az Unióban hasonló terméket hét vállalat, illetve vállalatcsoport gyárt. |
| --- | --- |

(45)

Az Unióban hasonló terméket hét vállalat, illetve vállalatcsoport gyárt.

| (46) | Ezért úgy kell tekinteni, hogy az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése és 5. cikkének (4) bekezdése értelmében ezek alkotják az uniós gazdasági ágazatot, és a továbbiakban „uniós gazdasági ágazat” néven kerülnek említésre. |
| --- | --- |

(46)

Ezért úgy kell tekinteni, hogy az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése és 5. cikkének (4) bekezdése értelmében ezek alkotják az uniós gazdasági ágazatot, és a továbbiakban „uniós gazdasági ágazat” néven kerülnek említésre.

2.   Előzetes megjegyzés

| (47) | Az érintett termék Kínából származó és az Unióba irányuló behozatalával kapcsolatos adatokat a bizalmas jelleg megőrzése érdekében, az alaprendelet 19. cikkének megfelelően indexálni kellett. |
| --- | --- |

(47)

Az érintett termék Kínából származó és az Unióba irányuló behozatalával kapcsolatos adatokat a bizalmas jelleg megőrzése érdekében, az alaprendelet 19. cikkének megfelelően indexálni kellett.

| (48) | A 3824300010 TARIC-kód alatt történő behozatal volumenét tekintve – mivel a KN-kód szinten rendelkezésre álló Eurostat-importadatok (3824 30 00 KN-kód) az érintett terméktől eltérő termékeket is tartalmaznak – az alábbi elemzés a TARIC-kód szintű importadatok alapján készült, amelyet az alaprendelet 14. cikkének (6) bekezdése szerint gyűjtött adatokból származó információk egészítenek ki. A TARIC-adatok bizalmasnak minősülnek, mivel részletességükből adódóan a felek azonosíthatóvá válnának. Ebből kifolyólag egyes adatokat bizonyos értéktartományok között tüntetnek fel. |
| --- | --- |

(48)

A 3824300010 TARIC-kód alatt történő behozatal volumenét tekintve – mivel a KN-kód szinten rendelkezésre álló Eurostat-importadatok (3824 30 00 KN-kód) az érintett terméktől eltérő termékeket is tartalmaznak – az alábbi elemzés a TARIC-kód szintű importadatok alapján készült, amelyet az alaprendelet 14. cikkének (6) bekezdése szerint gyűjtött adatokból származó információk egészítenek ki. A TARIC-adatok bizalmasnak minősülnek, mivel részletességükből adódóan a felek azonosíthatóvá válnának. Ebből kifolyólag egyes adatokat bizonyos értéktartományok között tüntetnek fel.

| (49) | Az uniós gazdasági ágazatra vonatkozó adatok a hét uniós gyártó által kitöltött kérdőívekből származnak. |
| --- | --- |

(49)

Az uniós gazdasági ágazatra vonatkozó adatok a hét uniós gyártó által kitöltött kérdőívekből származnak.

3.   Felhasználás az uniós piacon

| (50) | Az uniós felhasználás az uniós gazdasági ágazatnak az uniós piacon megvalósuló értékesítési volumene és az Eurostattól származó importadatok alapján került megállapításra. |
| --- | --- |

(50)

Az uniós felhasználás az uniós gazdasági ágazatnak az uniós piacon megvalósuló értékesítési volumene és az Eurostattól származó importadatok alapján került megállapításra.

| (51) | 2006 és a felülvizsgálati időszak között az uniós felhasználás 62 %-kal csökkent; a legnagyobb visszaesés 2008 és a felülvizsgálati időszak között volt tapasztalható. A felülvizsgálati időszakban a felhasználás mértéke 63 %-kal esett vissza 2008-hoz képest.

  1.   táblázat


  Felhasználás | 2006 | 2007 | 2008 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mennyiség (tonna) | | | | |
| + | Teljes behozatal |

(51)

2006 és a felülvizsgálati időszak között az uniós felhasználás 62 %-kal csökkent; a legnagyobb visszaesés 2008 és a felülvizsgálati időszak között volt tapasztalható. A felülvizsgálati időszakban a felhasználás mértéke 63 %-kal esett vissza 2008-hoz képest.

1.   táblázat

Felhasználás

2006

2007

2008

Felülvizsgálati időszak

Mennyiség (tonna)

+

Teljes behozatal

1 766

1 885

2 303

755

| + | Az uniós piacon értékesített uniós termelés |
| --- | --- |

+

Az uniós piacon értékesített uniós termelés

8 281

8 334

7 981

3 024

| = | Felhasználás |
| --- | --- |

=

Felhasználás

10 047

10 218

10 284

3 779

Növekedés az előző évhez képest

2 %

1 %

–63 %

4.   A Kínából származó dömpingelt behozatal volumene, piaci részesedése és árai

| (52) | A Kínából származó dömpingelt behozatal volumene, piaci részesedése és átlagárai az alábbiak szerint alakultak. Az alábbi mennyiségi és ártendenciák az Eurostat adatain alapulnak.

  2.   táblázat


  A Kínából származó behozatal | 2006 | 2007 | 2008 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az érintett országból származó behozatal volumene (tonna) | > 700 | > 700 | > 400 | > 60 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 104 | 60 | 11 |
| Az érintett országból származó behozatal piaci részesedése | 7,1 % | 7,3 % | 4,2 % | 2,1 % |
| Az érintett országból származó behozatal ára (EUR/tonna) | 25 622 | 21 883 | 22 434 | 22 110 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 85 | 88 | 86 |

(52)

A Kínából származó dömpingelt behozatal volumene, piaci részesedése és átlagárai az alábbiak szerint alakultak. Az alábbi mennyiségi és ártendenciák az Eurostat adatain alapulnak.

2.   táblázat

A Kínából származó behozatal

2006

2007

2008

Felülvizsgálati időszak

Az érintett országból származó behozatal volumene (tonna)

> 700

> 700

> 400

> 60

Index (2006 = 100)

100

104

60

11

Az érintett országból származó behozatal piaci részesedése

7,1 %

7,3 %

4,2 %

2,1 %

Az érintett országból származó behozatal ára (EUR/tonna)

25 622

21 883

22 434

22 110

Index (2006 = 100)

100

85

88

86

| (53) | Az érintett termék Kínából származó dömpingelt behozatalának volumene 89 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban, és a felülvizsgálati időszakban 80 tonna körül állapodott meg. A behozatal piaci részesedése a 2006. évi 7,1 %-ról 2,1 %-ra csökkent a felülvizsgálati időszakban. |
| --- | --- |

(53)

Az érintett termék Kínából származó dömpingelt behozatalának volumene 89 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban, és a felülvizsgálati időszakban 80 tonna körül állapodott meg. A behozatal piaci részesedése a 2006. évi 7,1 %-ról 2,1 %-ra csökkent a felülvizsgálati időszakban.

| (54) | A visszaesés egyik magyarázata lehet, hogy a figyelembe vett időszakban Kína belföldi felhasználása lényeges növekedésen ment át. Emellett a jelek szerint a kínai hatóságok az exportkvóták és exportvámok rendszere révén vélhetően a kínai volfrámkészletek megőrzésére törekednek. |
| --- | --- |

(54)

A visszaesés egyik magyarázata lehet, hogy a figyelembe vett időszakban Kína belföldi felhasználása lényeges növekedésen ment át. Emellett a jelek szerint a kínai hatóságok az exportkvóták és exportvámok rendszere révén vélhetően a kínai volfrámkészletek megőrzésére törekednek.

| (55) | A Kínából származó behozatal árai 14 %-kal estek vissza a figyelembe vett időszakban. Ez a trend megfelel az uniós gazdasági ágazat árainak általános alakulásában is tapasztalt tendenciának. |
| --- | --- |

(55)

A Kínából származó behozatal árai 14 %-kal estek vissza a figyelembe vett időszakban. Ez a trend megfelel az uniós gazdasági ágazat árainak általános alakulásában is tapasztalt tendenciának.

| (56) | Az összehasonlítás arra is rávilágít, hogy a Kínából származó behozatal a hatályos dömpingellenes vám levonása után több mint 10 %-os áralákínálást jelentett az uniós gazdasági ágazat áraihoz képest. Ezek az eredmények megegyeznek a legutóbbi felülvizsgálat eredményeivel (13). |
| --- | --- |

(56)

Az összehasonlítás arra is rávilágít, hogy a Kínából származó behozatal a hatályos dömpingellenes vám levonása után több mint 10 %-os áralákínálást jelentett az uniós gazdasági ágazat áraihoz képest. Ezek az eredmények megegyeznek a legutóbbi felülvizsgálat eredményeivel (13).

5.   Más országokból származó behozatal

| (57) | Az alábbi táblázat a figyelembe vett időszakban más országokból származó behozatal volumenét mutatja be. A mennyiségi és ártendenciák az Eurostat adatain alapulnak.

  3.   táblázat


  Más országokból származó behozatal | 2006 | 2007 | 2008 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Más országokból származó behozatal (tonna) | 1 050 | 1 138 | 1 873 | 675 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 108 | 178 | 64 |
| A más országokból származó behozatal piaci részesedése | 10,5 % | 11,1 % | 18,2 % | 17,9 % |
| Átlagár (EUR/tonna) | 27 309,1 | 26 626,0 | 21 607,5 | 24 867,4 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 97 | 79 | 91 |
| Az USA piaci részesedése | 4,2 % | 3,9 % | 3,9 % | 3,6 % |
| Átlagár (EUR/tonna) | 32 948,1 | 32 356,0 | 29 353,3 | 32 054,4 |
| Dél-Korea piaci részesedése | 2,2 % | 2,4 % | 2,6 % | 4,4 % |
| Átlagár (EUR/tonna) | 33 733,8 | 29 969,5 | 25 789,0 | 24 503,7 |

(57)

Az alábbi táblázat a figyelembe vett időszakban más országokból származó behozatal volumenét mutatja be. A mennyiségi és ártendenciák az Eurostat adatain alapulnak.

3.   táblázat

Más országokból származó behozatal

2006

2007

2008

Felülvizsgálati időszak

Más országokból származó behozatal (tonna)

1 050

1 138

1 873

675

Index (2006 = 100)

100

108

178

64

A más országokból származó behozatal piaci részesedése

10,5 %

11,1 %

18,2 %

17,9 %

Átlagár (EUR/tonna)

27 309,1

26 626,0

21 607,5

24 867,4

Index (2006 = 100)

100

97

79

91

Az USA piaci részesedése

4,2 %

3,9 %

3,9 %

3,6 %

Átlagár (EUR/tonna)

32 948,1

32 356,0

29 353,3

32 054,4

Dél-Korea piaci részesedése

2,2 %

2,4 %

2,6 %

4,4 %

Átlagár (EUR/tonna)

33 733,8

29 969,5

25 789,0

24 503,7

| (58) | A harmadik országokból származó behozatal 36 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. A behozatal a felhasználás (62 %-os) csökkenése által kiváltott általános piaci trendet követte, azonban attól eltérő ütemben. Ezáltal e behozatalok piaci részesedése 10,5 %-ról 17,9 %-ra nőtt. E behozatalok uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatása azonban nem tekinthető negatívnak, mint ahogyan azt a (85)–(88) preambulumbekezdés is alátámasztja. |
| --- | --- |

(58)

A harmadik országokból származó behozatal 36 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. A behozatal a felhasználás (62 %-os) csökkenése által kiváltott általános piaci trendet követte, azonban attól eltérő ütemben. Ezáltal e behozatalok piaci részesedése 10,5 %-ról 17,9 %-ra nőtt. E behozatalok uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatása azonban nem tekinthető negatívnak, mint ahogyan azt a (85)–(88) preambulumbekezdés is alátámasztja.

| (59) | Meg kell jegyezni, hogy a Koreai Köztársaság (a továbbiakban: Korea) piaci részesedése a figyelembe vett időszakban megkétszereződött, és elérte a 4,4 %-ot. A Koreából származó behozatal átlagos importárai csökkentek a figyelembe vett időszakban, azonban folyamatosan a Kínából származó kivitel eladási árai fölött maradtak. |
| --- | --- |

(59)

Meg kell jegyezni, hogy a Koreai Köztársaság (a továbbiakban: Korea) piaci részesedése a figyelembe vett időszakban megkétszereződött, és elérte a 4,4 %-ot. A Koreából származó behozatal átlagos importárai csökkentek a figyelembe vett időszakban, azonban folyamatosan a Kínából származó kivitel eladási árai fölött maradtak.

6.   Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

| (60) | Az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében a Bizottság minden olyan lényeges gazdasági tényezőt és mutatót megvizsgált, amely az uniós gazdasági ágazat helyzetét befolyásolta. |
| --- | --- |

(60)

Az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében a Bizottság minden olyan lényeges gazdasági tényezőt és mutatót megvizsgált, amely az uniós gazdasági ágazat helyzetét befolyásolta.

6.1.   Termelés

| (61) | Az uniós gazdasági ágazat termelése először növekvő tendenciát mutatott: 2007-ben 5,8 %-kal, 2008-ban pedig 11,6 %-kal növekedett 2006-hoz képest, azonban a felülvizsgálati időszakban erőteljesen, 56 %-kal visszaesett 2008-hoz viszonyítva.

  4.   táblázat


  Teljes uniós termelés | 2006 | 2007 | 2008 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mennyiség (tonna) | | | | |
| Termelés | 10 094 | 10 679 | 11 268 | 4 861 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 106 | 112 | 48 |

(61)

Az uniós gazdasági ágazat termelése először növekvő tendenciát mutatott: 2007-ben 5,8 %-kal, 2008-ban pedig 11,6 %-kal növekedett 2006-hoz képest, azonban a felülvizsgálati időszakban erőteljesen, 56 %-kal visszaesett 2008-hoz viszonyítva.

4.   táblázat

Teljes uniós termelés

2006

2007

2008

Felülvizsgálati időszak

Mennyiség (tonna)

Termelés

10 094

10 679

11 268

4 861

Index (2006 = 100)

100

106

112

48

6.2.   Kapacitás és kapacitáskihasználási arány

| (62) | A termelési kapacitás 2006 és a felülvizsgálati időszak között 10,8 %-kal növekedett. A termelés visszaesésével – különösen a felülvizsgálati időszakban – az ebből eredő kapacitáskihasználás egészében 57 %-kal csökkent 2006 és a felülvizsgálati időszak között; a kapacitáskihasználás aránya a felülvizsgálati időszakban 39 %-ra esett vissza.

  5.   táblázat


  Termelési kapacitás és kapacitáskihasználás | 2006 | 2007 | 2008 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mennyiség (tonna) | | | | |
| Termelési kapacitás | 11 110 | 11 610 | 12 230 | 12 310 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 105 | 110 | 111 |
| Kapacitáskihasználás | 91 % | 92 % | 92 % | 39 % |
| Index (2006 = 100) | 100 | 101 | 101 | 43 |

(62)

A termelési kapacitás 2006 és a felülvizsgálati időszak között 10,8 %-kal növekedett. A termelés visszaesésével – különösen a felülvizsgálati időszakban – az ebből eredő kapacitáskihasználás egészében 57 %-kal csökkent 2006 és a felülvizsgálati időszak között; a kapacitáskihasználás aránya a felülvizsgálati időszakban 39 %-ra esett vissza.

5.   táblázat

Termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

2006

2007

2008

Felülvizsgálati időszak

Mennyiség (tonna)

Termelési kapacitás

11 110

11 610

12 230

12 310

Index (2006 = 100)

100

105

110

111

Kapacitáskihasználás

91 %

92 %

92 %

39 %

Index (2006 = 100)

100

101

101

43

6.3.   Készletek

| (63) | Az uniós gazdasági ágazat zárókészleteinek szintje 2008-ban 20 %-os növekedést mutatott 2006-hoz képest, majd a felülvizsgálati időszakban 26 %-kal visszaesett.

  6.   táblázat


  Készletek | 2006 | 2007 | 2008 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mennyiség (tonna) | | | | |
| Zárókészlet | 1 714 | 1 808 | 2 054 | 1 514 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 106 | 120 | 88 |

(63)

Az uniós gazdasági ágazat zárókészleteinek szintje 2008-ban 20 %-os növekedést mutatott 2006-hoz képest, majd a felülvizsgálati időszakban 26 %-kal visszaesett.

6.   táblázat

Készletek

2006

2007

2008

Felülvizsgálati időszak

Mennyiség (tonna)

Zárókészlet

1 714

1 808

2 054

1 514

Index (2006 = 100)

100

106

120

88

6.4.   Értékesítési volumen

| (64) | Az uniós gazdasági ágazat uniós piacon történő értékesítéseinek volumene csekély növekedést mutatott 2006 és 2008 között, majd 2008 és a felülvizsgálati időszak között 61 %-kal visszaesett. Az értékesítési volumen 2007-ben és 2008-ban emelkedett ugyan, azonban a felülvizsgálati időszakban nagyfokú csökkenést mutatott. Mindez összhangban van a felhasználásnak az uniós piacon tapasztalt, általánosan csökkenő tendenciájával.

  7.   táblázat


  Független vevőknek történő értékesítések | 2006 | 2007 | 2008 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mennyiség (tonna) | 5 594 | 5 630 | 5 874 | 2 292 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 101 | 105 | 41 |

(64)

Az uniós gazdasági ágazat uniós piacon történő értékesítéseinek volumene csekély növekedést mutatott 2006 és 2008 között, majd 2008 és a felülvizsgálati időszak között 61 %-kal visszaesett. Az értékesítési volumen 2007-ben és 2008-ban emelkedett ugyan, azonban a felülvizsgálati időszakban nagyfokú csökkenést mutatott. Mindez összhangban van a felhasználásnak az uniós piacon tapasztalt, általánosan csökkenő tendenciájával.

7.   táblázat

Független vevőknek történő értékesítések

2006

2007

2008

Felülvizsgálati időszak

Mennyiség (tonna)

5 594

5 630

5 874

2 292

Index (2006 = 100)

100

101

105

41

6.5.   Piaci részesedés

| (65) | Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése 2006 és 2008 között meglehetősen stabil maradt, majd 2008 és a felülvizsgálati időszak között 4 százalékponttal növekedett. Az általános növekedés 5 százalékpontos volt a figyelembe vett időszakban.

  8.   táblázat


  Az EU piaci részesedése | 2006 | 2007 | 2008 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az EU piaci részesedése | 56 % | 55 % | 57 % | 61 % |
| Index (2006 = 100) | 100 | 99 | 103 | 109 |

(65)

Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése 2006 és 2008 között meglehetősen stabil maradt, majd 2008 és a felülvizsgálati időszak között 4 százalékponttal növekedett. Az általános növekedés 5 százalékpontos volt a figyelembe vett időszakban.

8.   táblázat

Az EU piaci részesedése

2006

2007

2008

Felülvizsgálati időszak

Az EU piaci részesedése

56 %

55 %

57 %

61 %

Index (2006 = 100)

100

99

103

109

6.6.   Növekedés

| (66) | Mivel az értékesítés csökkenése valamivel kisebb volt, mint a felhasználásé, az uniós gazdasági ágazat némi piaci részesedésre tehetett szert. |
| --- | --- |

(66)

Mivel az értékesítés csökkenése valamivel kisebb volt, mint a felhasználásé, az uniós gazdasági ágazat némi piaci részesedésre tehetett szert.

6.7.   Foglalkoztatás

| (67) | Az uniós gazdasági ágazat foglalkoztatási szintje 17 %-kal csökkent 2006 és a felülvizsgálati időszak között. A foglalkoztatás 2006 és 2008 között, amikor a termelés az uniós gazdasági ágazat termelésnövelési erőfeszítései következtében némi növekedést mutatott, szintén csökkent. A felülvizsgálati időszakban azonban a termelés mennyiségének drasztikus csökkenése a foglalkoztatottság jelentős visszaesését vonta maga után.

  9.   táblázat


  Foglalkoztatás | 2006 | 2007 | 2008 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Átlag (figyelembe vett időszak) | | | | |
| Teljes foglalkoztatás | 674 | 667 | 653 | 557 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 99 | 97 | 83 |

(67)

Az uniós gazdasági ágazat foglalkoztatási szintje 17 %-kal csökkent 2006 és a felülvizsgálati időszak között. A foglalkoztatás 2006 és 2008 között, amikor a termelés az uniós gazdasági ágazat termelésnövelési erőfeszítései következtében némi növekedést mutatott, szintén csökkent. A felülvizsgálati időszakban azonban a termelés mennyiségének drasztikus csökkenése a foglalkoztatottság jelentős visszaesését vonta maga után.

9.   táblázat

Foglalkoztatás

2006

2007

2008

Felülvizsgálati időszak

Átlag (figyelembe vett időszak)

Teljes foglalkoztatás

674

667

653

557

Index (2006 = 100)

100

99

97

83

6.8.   Termelékenység

| (68) | Az uniós gazdasági ágazatban foglalkoztatottak termelékenysége (teljesítmény/fő/év-ben számolva) 2007-ben és 2008-ban 7 %-kal, illetve 15 %-kal növekedett 2006-hoz képest, majd 49 %-kal visszaesett 2008 és a felülvizsgálati időszak között.

  10.   táblázat


  Termelékenység | 2006 | 2007 | 2008 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Termelékenység (tonna/munkavállaló/év) | 15 | 16 | 17 | 9 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 107 | 115 | 58 |

(68)

Az uniós gazdasági ágazatban foglalkoztatottak termelékenysége (teljesítmény/fő/év-ben számolva) 2007-ben és 2008-ban 7 %-kal, illetve 15 %-kal növekedett 2006-hoz képest, majd 49 %-kal visszaesett 2008 és a felülvizsgálati időszak között.

10.   táblázat

Termelékenység

2006

2007

2008

Felülvizsgálati időszak

Termelékenység (tonna/munkavállaló/év)

15

16

17

9

Index (2006 = 100)

100

107

115

58

6.9.   Eladási árak

| (69) | Az uniós gazdasági ágazat gyártelepi szintű, független uniós vevőknek felszámított eladási átlagárai csökkenő tendenciát mutattak a figyelembe vett időszakban. Az uniós gazdasági ágazatnak összességében 15,4 %-kal kellett mérsékelnie árait 2006 és a figyelembe vett időszak között. |
| --- | --- |

(69)

Az uniós gazdasági ágazat gyártelepi szintű, független uniós vevőknek felszámított eladási átlagárai csökkenő tendenciát mutattak a figyelembe vett időszakban. Az uniós gazdasági ágazatnak összességében 15,4 %-kal kellett mérsékelnie árait 2006 és a figyelembe vett időszak között.

| (70) | Amint azt az (55) és (56) preambulumbekezdés is kifejti, a Kínából származó dömpingelt behozatal árai az uniós gazdasági ágazatéihoz hasonló tendenciát követtek, azonban folyamatosan azok alatt maradtak. A felülvizsgálati időszakban a kínai árak több mint 10 %-kal voltak alacsonyabbak az uniós gazdasági ágazat árainál.

  11.   táblázat


  Uniós piaci egységár | 2006 | 2007 | 2008 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az uniós értékesítés egységnyi ára (EUR/tonna) | 31 030 | 29 995 | 29 072 | 26 241 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 97 | 94 | 85 |

(70)

Amint azt az (55) és (56) preambulumbekezdés is kifejti, a Kínából származó dömpingelt behozatal árai az uniós gazdasági ágazatéihoz hasonló tendenciát követtek, azonban folyamatosan azok alatt maradtak. A felülvizsgálati időszakban a kínai árak több mint 10 %-kal voltak alacsonyabbak az uniós gazdasági ágazat árainál.

11.   táblázat

Uniós piaci egységár

2006

2007

2008

Felülvizsgálati időszak

Az uniós értékesítés egységnyi ára (EUR/tonna)

31 030

29 995

29 072

26 241

Index (2006 = 100)

100

97

94

85

6.10.   Bérek

| (71) | Az egy munkavállalóra jutó átlagos munkabér 2006 és a felülvizsgálati időszak között 4,8 %-kal növekedett.

  12.   táblázat


  Munkaerőköltség | 2006 | 2007 | 2008 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Munkavállalónkénti éves munkaerőköltség | 53 614 | 54 613 | 56 564 | 56 221 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 102 | 106 | 105 |

(71)

Az egy munkavállalóra jutó átlagos munkabér 2006 és a felülvizsgálati időszak között 4,8 %-kal növekedett.

12.   táblázat

Munkaerőköltség

2006

2007

2008

Felülvizsgálati időszak

Munkavállalónkénti éves munkaerőköltség

53 614

54 613

56 564

56 221

Index (2006 = 100)

100

102

106

105

6.11.   Beruházások és tőkebevonási képesség

| (72) | Az uniós gazdasági ágazat által az érintett termékre fordított éves beruházások 18 %-kal emelkedtek 2006 és 2008 között. 2007 és 2008 között a beruházások 103 %-kal megugrottak. A felülvizsgálati időszakban azonban a beruházások 65 %-kal visszaestek 2008-hoz képest. |
| --- | --- |

(72)

Az uniós gazdasági ágazat által az érintett termékre fordított éves beruházások 18 %-kal emelkedtek 2006 és 2008 között. 2007 és 2008 között a beruházások 103 %-kal megugrottak. A felülvizsgálati időszakban azonban a beruházások 65 %-kal visszaestek 2008-hoz képest.

| (73) | A beruházások főként olyan új létesítmények megépítésére irányultak, amelyekben használt anyagokból és törmelékből állítanak elő volfrámtartalmú anyagokat. A beruházásokat csökkenteni kellett i. az uniós piac általános termelési szintjének csökkenése; ii. a nyersanyagokkal kapcsolatban tapasztalt piaci torzulások (lásd a (39) preambulumbekezdést); valamint iii. a gazdasági válság miatt. |
| --- | --- |

(73)

A beruházások főként olyan új létesítmények megépítésére irányultak, amelyekben használt anyagokból és törmelékből állítanak elő volfrámtartalmú anyagokat. A beruházásokat csökkenteni kellett i. az uniós piac általános termelési szintjének csökkenése; ii. a nyersanyagokkal kapcsolatban tapasztalt piaci torzulások (lásd a (39) preambulumbekezdést); valamint iii. a gazdasági válság miatt.

| (74) | A felülvizsgálati időszak alatt nem történtek jelentős beruházások. Ez nagyrészt a 2008-ban kezdődött és mélypontját a felülvizsgálati időszakban elérő gazdasági válságnak tulajdonítható, amikor az új tőkéhez való hozzáférés rendkívül nehéznek bizonyult.

  13.   táblázat


  Beruházások | 2006 | 2007 | 2008 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nettó beruházások (1 000 EUR-ben) | 18 403 | 10 711 | 21 756 | 7 568 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 58 | 118 | 41 |

(74)

A felülvizsgálati időszak alatt nem történtek jelentős beruházások. Ez nagyrészt a 2008-ban kezdődött és mélypontját a felülvizsgálati időszakban elérő gazdasági válságnak tulajdonítható, amikor az új tőkéhez való hozzáférés rendkívül nehéznek bizonyult.

13.   táblázat

Beruházások

2006

2007

2008

Felülvizsgálati időszak

Nettó beruházások (1 000 EUR-ben)

18 403

10 711

21 756

7 568

Index (2006 = 100)

100

58

118

41

6.12.   Nyereségesség és a beruházások megtérülése

| (75) | Egyrészt a hatályos dömpingellenes intézkedéseknek, másrészt az uniós gazdasági ágazat által a nyersanyagforrások diverzifikációja céljából tett erőfeszítéseknek köszönhető, hogy az uniós gazdasági ágazat pozitív nyereségességi szintet tudott fenntartani 2006 és 2008 között annak ellenére, hogy a nyereségesség összességében 26 %-kal visszaesett ebben az időszakban. A felülvizsgálati időszakban azonban az uniós gazdasági ágazat sokkal kevésbé kedvező eredményt tudott felmutatni, e tekintetben tehát némi sérülékenységről tett tanúságot. |
| --- | --- |

(75)

Egyrészt a hatályos dömpingellenes intézkedéseknek, másrészt az uniós gazdasági ágazat által a nyersanyagforrások diverzifikációja céljából tett erőfeszítéseknek köszönhető, hogy az uniós gazdasági ágazat pozitív nyereségességi szintet tudott fenntartani 2006 és 2008 között annak ellenére, hogy a nyereségesség összességében 26 %-kal visszaesett ebben az időszakban. A felülvizsgálati időszakban azonban az uniós gazdasági ágazat sokkal kevésbé kedvező eredményt tudott felmutatni, e tekintetben tehát némi sérülékenységről tett tanúságot.

| (76) | A beruházások megtérülése túlnyomórészt követte a nyereségesség alakulását a teljes figyelembe vett időszakban.

  14.   táblázat


  Nyereségesség és a beruházások megtérülése | 2006 | 2007 | 2008 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az EU-n belüli, független vevőknek történő értékesítés nettó nyeresége (a nettó értékesítés %-ában) | 10,3 % | 5,8 % | 7,6 % | –19,5 % |
| Beruházások megtérülése (nettó nyereség a beruházások nettó könyv szerinti értékének %-ában) | 34,8 % | 22,1 % | 28,8 % | –28,6 % |

(76)

A beruházások megtérülése túlnyomórészt követte a nyereségesség alakulását a teljes figyelembe vett időszakban.

14.   táblázat

Nyereségesség és a beruházások megtérülése

2006

2007

2008

Felülvizsgálati időszak

Az EU-n belüli, független vevőknek történő értékesítés nettó nyeresége (a nettó értékesítés %-ában)

10,3 %

5,8 %

7,6 %

–19,5 %

Beruházások megtérülése (nettó nyereség a beruházások nettó könyv szerinti értékének %-ában)

34,8 %

22,1 %

28,8 %

–28,6 %

6.13.   Pénzáramlás

| (77) | A pénzáramlás alakulása – amely az ágazat önfinanszírozó képességére utal – pozitív tendenciát mutatott a vizsgált időszakban. 2006 és a felülvizsgálati időszak között azonban mintegy 35 %-kal csökkent.

  15.   táblázat


  Pénzáramlás | 2006 | 2007 | 2008 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pénzáramlás (1 000 EUR) | 36 125 | 39 868 | 44 102 | 23 540 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 110 | 122 | 65 |

(77)

A pénzáramlás alakulása – amely az ágazat önfinanszírozó képességére utal – pozitív tendenciát mutatott a vizsgált időszakban. 2006 és a felülvizsgálati időszak között azonban mintegy 35 %-kal csökkent.

15.   táblázat

Pénzáramlás

2006

2007

2008

Felülvizsgálati időszak

Pénzáramlás (1 000 EUR)

36 125

39 868

44 102

23 540

Index (2006 = 100)

100

110

122

65

6.14.   A dömpingkülönbözet nagysága

| (78) | A Kínából származó dömping a felülvizsgálati időszakban az intézkedések jelenlegi szintjét jelentősen meghaladó mértékben folytatódott. Tekintve a nyersanyagokkal kapcsolatban tapasztalt piaci torzulásokat, a szabad kapacitást és a Kínából származó behozatal árait, a tényleges dömpingkülönbözet uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatása nem minősíthető elhanyagolhatónak. |
| --- | --- |

(78)

A Kínából származó dömping a felülvizsgálati időszakban az intézkedések jelenlegi szintjét jelentősen meghaladó mértékben folytatódott. Tekintve a nyersanyagokkal kapcsolatban tapasztalt piaci torzulásokat, a szabad kapacitást és a Kínából származó behozatal árait, a tényleges dömpingkülönbözet uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatása nem minősíthető elhanyagolhatónak.

6.15.   A korábbi dömping okozta károk helyreállítása

| (79) | A Bizottság megvizsgálta, hogy az uniós gazdasági ágazat kiheverte-e a korábbi dömping hatásait. Arra a következtetésre jutott, hogy – mivel a hatályos dömpingellenes intézkedések hatékonynak bizonyultak – az ágazat nagymértékben kiheverte ezeket a hatásokat. A gazdasági válság azonban megállította ezt a folyamatot, és súlyosbította az uniós gazdasági ágazat nehézségeit. |
| --- | --- |

(79)

A Bizottság megvizsgálta, hogy az uniós gazdasági ágazat kiheverte-e a korábbi dömping hatásait. Arra a következtetésre jutott, hogy – mivel a hatályos dömpingellenes intézkedések hatékonynak bizonyultak – az ágazat nagymértékben kiheverte ezeket a hatásokat. A gazdasági válság azonban megállította ezt a folyamatot, és súlyosbította az uniós gazdasági ágazat nehézségeit.

7.   A dömpingelt behozatal és más tényezők hatása

7.1.   A dömpingelt behozatal hatása

| (80) | Az uniós felhasználás megcsappanásával párhuzamosan a Kínából származó behozatal piaci részesedése 7,1 %-ról 2,1 %-ra csökkent (lásd az (52) preambulumbekezdést). A rendelkezésre álló információk azt mutatják, hogy ez a behozatal az uniós gazdasági ágazat és a más harmadik országokból származó behozatal árainál alacsonyabb árakon történt. Amint azt a fenti (56) preambulumbekezdés is említi, a számítások arra utalnak, hogy a Kínából származó behozatal a dömpingellenes vám levonása után 10,7 %-kal kínált az uniós gazdasági ágazat árai alá a felülvizsgálati időszakban. Hangsúlyozni kell, hogy a vámtétel 33 %-os. Az alákínálás szintje tehát egyrészt a hatályban lévő vámok hatékonyságát, másrészt pedig az intézkedések további alkalmazásának szükségességét bizonyítja. Ezt a következtetést erősíti meg az a tény, hogy a megállapított alákínálás a legutóbbi felülvizsgálat során tapasztalttal megegyező mértékű volt. A Kínából származó dömpingelt behozatalnak az uniós gazdasági ágazat áraira gyakorolt hatása tehát változatlan maradt, és az ennek ellenkezőjére utaló bármilyen bizonyíték hiányában valószínű, hogy a jövőben is folytatódni fog. |
| --- | --- |

(80)

Az uniós felhasználás megcsappanásával párhuzamosan a Kínából származó behozatal piaci részesedése 7,1 %-ról 2,1 %-ra csökkent (lásd az (52) preambulumbekezdést). A rendelkezésre álló információk azt mutatják, hogy ez a behozatal az uniós gazdasági ágazat és a más harmadik országokból származó behozatal árainál alacsonyabb árakon történt. Amint azt a fenti (56) preambulumbekezdés is említi, a számítások arra utalnak, hogy a Kínából származó behozatal a dömpingellenes vám levonása után 10,7 %-kal kínált az uniós gazdasági ágazat árai alá a felülvizsgálati időszakban. Hangsúlyozni kell, hogy a vámtétel 33 %-os. Az alákínálás szintje tehát egyrészt a hatályban lévő vámok hatékonyságát, másrészt pedig az intézkedések további alkalmazásának szükségességét bizonyítja. Ezt a következtetést erősíti meg az a tény, hogy a megállapított alákínálás a legutóbbi felülvizsgálat során tapasztalttal megegyező mértékű volt. A Kínából származó dömpingelt behozatalnak az uniós gazdasági ágazat áraira gyakorolt hatása tehát változatlan maradt, és az ennek ellenkezőjére utaló bármilyen bizonyíték hiányában valószínű, hogy a jövőben is folytatódni fog.

7.2.   A gazdasági válság hatása

| (81) | Mivel a felülvizsgálati időszakban igen nehéz gazdasági körülmények uralkodtak a volfrámtermékekre épülő, az értéklánc következő szintjein lévő ágazatokban, különösen az uniós volfrámfelhasználás nagy hányadát kitevő acél- és vídiafeldolgozásban, az uniós gazdasági ágazat drasztikusan csökkentette az érintett termék előállított és értékesített mennyiségeit. |
| --- | --- |

(81)

Mivel a felülvizsgálati időszakban igen nehéz gazdasági körülmények uralkodtak a volfrámtermékekre épülő, az értéklánc következő szintjein lévő ágazatokban, különösen az uniós volfrámfelhasználás nagy hányadát kitevő acél- és vídiafeldolgozásban, az uniós gazdasági ágazat drasztikusan csökkentette az érintett termék előállított és értékesített mennyiségeit.

| (82) | A válságot megelőzően az értéklánc következő szintjén működő vállalatok nagy mennyiségű volfrámkészletekkel rendelkeztek; ezeket a felülvizsgálati időszakban már nem töltötték fel, ami tovább nehezítette az uniós gazdasági ágazat termelését. |
| --- | --- |

(82)

A válságot megelőzően az értéklánc következő szintjén működő vállalatok nagy mennyiségű volfrámkészletekkel rendelkeztek; ezeket a felülvizsgálati időszakban már nem töltötték fel, ami tovább nehezítette az uniós gazdasági ágazat termelését.

| (83) | A termelés csökkenése és az a tény, hogy az – igen tőkeigényes – uniós gazdasági ágazatnak meghatározott mennyiséget meg kell termelnie ahhoz, hogy biztosítsa a termékegységre jutó állandó költség alacsony szintjét, súlyosan érintette a jövedelmezőséget. |
| --- | --- |

(83)

A termelés csökkenése és az a tény, hogy az – igen tőkeigényes – uniós gazdasági ágazatnak meghatározott mennyiséget meg kell termelnie ahhoz, hogy biztosítsa a termékegységre jutó állandó költség alacsony szintjét, súlyosan érintette a jövedelmezőséget.

| (84) | Az uniós gazdasági ágazat válságot megelőző időszakra vonatkozó adatainak elemzése azonban a hatályos dömpingellenes intézkedések hatékonyságára mutat rá. A vizsgálat arra világított rá, hogy a legnagyobb uniós gyártók jelentős beruházásokat hajtottak végre annak érdekében, hogy elkerüljék a nyersanyagokkal kapcsolatos piaci torzulásokat, és egyúttal képesek voltak fenntartani egészséges piaci pozíciójukat, és versenyre lépni egymással. |
| --- | --- |

(84)

Az uniós gazdasági ágazat válságot megelőző időszakra vonatkozó adatainak elemzése azonban a hatályos dömpingellenes intézkedések hatékonyságára mutat rá. A vizsgálat arra világított rá, hogy a legnagyobb uniós gyártók jelentős beruházásokat hajtottak végre annak érdekében, hogy elkerüljék a nyersanyagokkal kapcsolatos piaci torzulásokat, és egyúttal képesek voltak fenntartani egészséges piaci pozíciójukat, és versenyre lépni egymással.

7.3.   Más országokból származó behozatal

| (85) | A becslések alapján a más harmadik országokból származó behozatal mennyisége a 2006. évi 1 500 tonnáról a felülvizsgálati időszakban tapasztalt 675 tonnára, azaz 36 %-kal csökkent. A más országokból származó behozatal piaci részesedése 10,5 %-ról (2006) 17,9 %-ra (felülvizsgálati időszak) emelkedett. Az ezekből az országokból származó behozatal átlagára 2006 és a felülvizsgálati időszak között 8,9 %-kal csökkent. A legfontosabb exportáló ország Dél-Korea és az USA volt. |
| --- | --- |

(85)

A becslések alapján a más harmadik országokból származó behozatal mennyisége a 2006. évi 1 500 tonnáról a felülvizsgálati időszakban tapasztalt 675 tonnára, azaz 36 %-kal csökkent. A más országokból származó behozatal piaci részesedése 10,5 %-ról (2006) 17,9 %-ra (felülvizsgálati időszak) emelkedett. Az ezekből az országokból származó behozatal átlagára 2006 és a felülvizsgálati időszak között 8,9 %-kal csökkent. A legfontosabb exportáló ország Dél-Korea és az USA volt.

| (86) | A Dél-Koreából származó behozatal piaci részesedése megkétszereződött a figyelembe vett időszakban (2,2 %-ról 4,4 %-ra növekedett). A rendelkezésre álló információk azonban azt mutatják, hogy a felülvizsgálati időszakban ez a behozatal az uniós gazdasági ágazat árainál csupán kissé (6,6 %-kal) alacsonyabb árakon, azonban a Kínából származó behozatal árainál (9,8 %-kal) drágábban történt. |
| --- | --- |

(86)

A Dél-Koreából származó behozatal piaci részesedése megkétszereződött a figyelembe vett időszakban (2,2 %-ról 4,4 %-ra növekedett). A rendelkezésre álló információk azonban azt mutatják, hogy a felülvizsgálati időszakban ez a behozatal az uniós gazdasági ágazat árainál csupán kissé (6,6 %-kal) alacsonyabb árakon, azonban a Kínából származó behozatal árainál (9,8 %-kal) drágábban történt.

| (87) | Az USA-ból származó behozatal piaci részesedése a figyelembe vett időszakban 15,1 százalékponttal (4,2 %-ról 3,6 %-ra) csökkent. A rendelkezésre álló információk azt mutatják, hogy a felülvizsgálati időszakban ez a behozatal az uniós gazdasági ágazat árainál magasabb árakon történt, amelyek így lényegesen, 31 %-kal meghaladták a Kínából származó behozatal árait. |
| --- | --- |

(87)

Az USA-ból származó behozatal piaci részesedése a figyelembe vett időszakban 15,1 százalékponttal (4,2 %-ról 3,6 %-ra) csökkent. A rendelkezésre álló információk azt mutatják, hogy a felülvizsgálati időszakban ez a behozatal az uniós gazdasági ágazat árainál magasabb árakon történt, amelyek így lényegesen, 31 %-kal meghaladták a Kínából származó behozatal árait.

| (88) | Következésképpen az Unióba irányuló volfrámkarbid legfontosabb importőrei közé tartozó Dél-Korea és USA nem gyakorolhatott kedvezőtlen hatást az uniós gazdasági ágazat helyzetére, különös tekintettel az általuk alkalmazott árszínvonalra (az uniós gazdasági ágazat áraihoz hasonló, sőt annál magasabb árak), valamint a csökkenő piaci részesedésre az USA esetében. |
| --- | --- |

(88)

Következésképpen az Unióba irányuló volfrámkarbid legfontosabb importőrei közé tartozó Dél-Korea és USA nem gyakorolhatott kedvezőtlen hatást az uniós gazdasági ágazat helyzetére, különös tekintettel az általuk alkalmazott árszínvonalra (az uniós gazdasági ágazat áraihoz hasonló, sőt annál magasabb árak), valamint a csökkenő piaci részesedésre az USA esetében.

8.   Következtetés

| (89) | A hatályban lévő, hatékony dömpingellenes intézkedéseknek köszönhetően az uniós gazdasági ágazatnak bizonyos mértékben sikerült kihevernie a korábbi káros dömping hatásait. |
| --- | --- |

(89)

A hatályban lévő, hatékony dömpingellenes intézkedéseknek köszönhetően az uniós gazdasági ágazatnak bizonyos mértékben sikerült kihevernie a korábbi káros dömping hatásait.

| (90) | Az azonban nem állítható, hogy az uniós gazdasági ágazat helyzete szilárd lenne. Noha az uniós gyártók pénzügyi teljesítményével – például a nyereségességükkel, beruházásaik megtérülésével és a pénzáramlással – kapcsolatos kármutatók a figyelembe vett időszak első éveiben javulást mutattak, a vizsgálat arra is rávilágított, hogy a felülvizsgálati időszak alatt valamennyi kármutató romlott. |
| --- | --- |

(90)

Az azonban nem állítható, hogy az uniós gazdasági ágazat helyzete szilárd lenne. Noha az uniós gyártók pénzügyi teljesítményével – például a nyereségességükkel, beruházásaik megtérülésével és a pénzáramlással – kapcsolatos kármutatók a figyelembe vett időszak első éveiben javulást mutattak, a vizsgálat arra is rávilágított, hogy a felülvizsgálati időszak alatt valamennyi kármutató romlott.

| (91) | A felülvizsgálati időszak alatti keresletcsökkenés ugyan részben a gazdasági válságnak is tulajdonítható, a vizsgálat körültekintően elemezte a kínai dömpingelt kivitel alacsony árainak az uniós gazdasági ágazat helyzetére gyakorolt hatását. |
| --- | --- |

(91)

A felülvizsgálati időszak alatti keresletcsökkenés ugyan részben a gazdasági válságnak is tulajdonítható, a vizsgálat körültekintően elemezte a kínai dömpingelt kivitel alacsony árainak az uniós gazdasági ágazat helyzetére gyakorolt hatását.

| (92) | Amint azt az (52) preambulumbekezdés is kifejti, a Kínából származó behozatal mennyisége valóban csökkent 2006 és a felülvizsgálati időszak között. E behozatalok ára ugyanebben az időszakban 14 %-kal csökkent, ami a figyelembe vett négyéves időszakot tekintve az uniós gazdasági ágazat árainak alakulását tükrözi. Meg kell azonban jegyezni, hogy a Kínából származó dömpingelt behozatal jelentős (15 %-os) árcsökkenése 2006 és 2007 között következett be, vagyis jóval a gazdasági válság előtt, amikor az uniós gazdasági ágazat a helyreállás szakaszában volt. A Kínából származó dömpingelt behozatal árai ezt követően stabilizálódtak; a pénzügyi válsággal összefüggő visszaesés mérsékeltnek bizonyult. A kínai exportőrök által (a válság előtt) alkalmazott lényeges árcsökkentés időzítése arra utalhat, hogy koncentráltabb és hatékonyabb árstratégiát alkalmaztak az uniós gazdasági ágazat árainak alákínálása céljából. A kínai kivitel és az uniós gazdasági ágazat árai közötti különbség 2007-ben 27 %-os, 2008-ban pedig 22,8 %-os volt. |
| --- | --- |

(92)

Amint azt az (52) preambulumbekezdés is kifejti, a Kínából származó behozatal mennyisége valóban csökkent 2006 és a felülvizsgálati időszak között. E behozatalok ára ugyanebben az időszakban 14 %-kal csökkent, ami a figyelembe vett négyéves időszakot tekintve az uniós gazdasági ágazat árainak alakulását tükrözi. Meg kell azonban jegyezni, hogy a Kínából származó dömpingelt behozatal jelentős (15 %-os) árcsökkenése 2006 és 2007 között következett be, vagyis jóval a gazdasági válság előtt, amikor az uniós gazdasági ágazat a helyreállás szakaszában volt. A Kínából származó dömpingelt behozatal árai ezt követően stabilizálódtak; a pénzügyi válsággal összefüggő visszaesés mérsékeltnek bizonyult. A kínai exportőrök által (a válság előtt) alkalmazott lényeges árcsökkentés időzítése arra utalhat, hogy koncentráltabb és hatékonyabb árstratégiát alkalmaztak az uniós gazdasági ágazat árainak alákínálása céljából. A kínai kivitel és az uniós gazdasági ágazat árai közötti különbség 2007-ben 27 %-os, 2008-ban pedig 22,8 %-os volt.

| (93) | 2008-ban a kínai kivitel árai 22,8 %-kal maradtak az uniós gazdasági ágazat árai alatt. A felülvizsgálati időszakban ez a különbség 15,7 %-ra mérséklődött. A felhasználás gyökeres visszaesését követően az uniós gyártóknak piaci részesedésük megtartása érdekében csökkenteniük kellett áraikat. |
| --- | --- |

(93)

2008-ban a kínai kivitel árai 22,8 %-kal maradtak az uniós gazdasági ágazat árai alatt. A felülvizsgálati időszakban ez a különbség 15,7 %-ra mérséklődött. A felhasználás gyökeres visszaesését követően az uniós gyártóknak piaci részesedésük megtartása érdekében csökkenteniük kellett áraikat.

| (94) | Amint az az (57) preambulumbekezdésből is kitűnik, a más harmadik országokból származó behozatal volumene a felhasználás csökkenésével párhuzamosan 36 %-kal esett vissza. A piaci részesedés növekedése ellenére e behozataloknak az uniós gazdasági ágazat helyzetére gyakorolt hatása nem tekinthető kedvezőtlennek (lásd a fenti (88) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(94)

Amint az az (57) preambulumbekezdésből is kitűnik, a más harmadik országokból származó behozatal volumene a felhasználás csökkenésével párhuzamosan 36 %-kal esett vissza. A piaci részesedés növekedése ellenére e behozataloknak az uniós gazdasági ágazat helyzetére gyakorolt hatása nem tekinthető kedvezőtlennek (lásd a fenti (88) preambulumbekezdést).

| (95) | Az uniós gazdasági ágazat életképességét illetően ki kell emelni, hogy a vizsgálat alatt gyűjtött bizonyítékok arra engednek következtetni, hogy rendes piaci feltételek mellett az uniós gazdasági ágazat versenyképes volt a más harmadik országokból származó behozatallal szemben, és azokban az esetekben, amikor utóbbiak árai az uniós gyártók árai alatt maradtak, az árkülönbség nem volt olyan mértékű, mint a Kínából származó behozatal esetében (lásd a (85)–(88) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(95)

Az uniós gazdasági ágazat életképességét illetően ki kell emelni, hogy a vizsgálat alatt gyűjtött bizonyítékok arra engednek következtetni, hogy rendes piaci feltételek mellett az uniós gazdasági ágazat versenyképes volt a más harmadik országokból származó behozatallal szemben, és azokban az esetekben, amikor utóbbiak árai az uniós gyártók árai alatt maradtak, az árkülönbség nem volt olyan mértékű, mint a Kínából származó behozatal esetében (lásd a (85)–(88) preambulumbekezdést).

| (96) | Mivel az uniós gazdasági ágazat helyzete a felülvizsgálati időszakot megelőző években javult, az ágazat új csúcstechnológiákba ruházott be az érintett termék törmelékből történő előállítása céljából, valamint hogy részben elkerülje a nyersanyagokkal kapcsolatos piaci torzulásokat. |
| --- | --- |

(96)

Mivel az uniós gazdasági ágazat helyzete a felülvizsgálati időszakot megelőző években javult, az ágazat új csúcstechnológiákba ruházott be az érintett termék törmelékből történő előállítása céljából, valamint hogy részben elkerülje a nyersanyagokkal kapcsolatos piaci torzulásokat.

| (97) | Figyelembe véve az uniós gazdasági ágazat helyzetének egészét és a 2006-tól a felülvizsgálati időszakig terjedő időszakban Kínából származó behozatalt, megállapítást nyert, hogy – tekintettel az uniós gazdasági ágazatot jellemző mutatókban tapasztalt pozitív tendenciákra – az uniós gazdasági ágazatot nem érte jelentős kár a figyelembe vett időszakban. Ezért megvizsgálták, hogy valószínűsíthető-e a kár megismétlődése az intézkedések megszűnése esetén. |
| --- | --- |

(97)

Figyelembe véve az uniós gazdasági ágazat helyzetének egészét és a 2006-tól a felülvizsgálati időszakig terjedő időszakban Kínából származó behozatalt, megállapítást nyert, hogy – tekintettel az uniós gazdasági ágazatot jellemző mutatókban tapasztalt pozitív tendenciákra – az uniós gazdasági ágazatot nem érte jelentős kár a figyelembe vett időszakban. Ezért megvizsgálták, hogy valószínűsíthető-e a kár megismétlődése az intézkedések megszűnése esetén.

E.   A KÁR MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

1.   Előzetes megjegyzések

| (98) | Amint azt a (89)–(97) preambulumbekezdés is említi, a dömpingellenes intézkedések bevezetése lehetővé tette az uniós gazdasági ágazat számára, hogy bizonyos mértékben kiheverje az elszenvedett kárt. Amikor a figyelembe vett időszak legnagyobb részében tapasztalt rendkívül magas szintű uniós felhasználás nagymértékben visszaesett a felülvizsgálati időszakban, az uniós gazdasági ágazat bizonytalan és sérülékeny helyzetbe került, és továbbra is ki volt téve a Kínából származó dömpingelt behozatal káros hatásainak. |
| --- | --- |

(98)

Amint azt a (89)–(97) preambulumbekezdés is említi, a dömpingellenes intézkedések bevezetése lehetővé tette az uniós gazdasági ágazat számára, hogy bizonyos mértékben kiheverje az elszenvedett kárt. Amikor a figyelembe vett időszak legnagyobb részében tapasztalt rendkívül magas szintű uniós felhasználás nagymértékben visszaesett a felülvizsgálati időszakban, az uniós gazdasági ágazat bizonytalan és sérülékeny helyzetbe került, és továbbra is ki volt téve a Kínából származó dömpingelt behozatal káros hatásainak.

| (99) | Az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésével összhangban a Bizottság felmérte az érintett országból származó behozatalt, hogy megállapítsa, fennáll-e a károkozás megismétlődésének valószínűsége. |
| --- | --- |

(99)

Az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésével összhangban a Bizottság felmérte az érintett országból származó behozatalt, hogy megállapítsa, fennáll-e a károkozás megismétlődésének valószínűsége.

2.   A kínai kivitel mennyisége és a harmadik országokra vonatkozó árak

| (100) | Megállapítást nyert, hogy a kínai kivitelt más harmadik országbeli piacokon alacsonyabb áron (a figyelembe vett időszak egyes éveiben – kivéve 2007-et – mintegy 10–20 %-kal alacsonyabb áron) értékesítették, mint az uniós piacon. A kínai exportőrök jelentős mennyiségeket értékesítettek az EU-n kívüli országokban, amelyek a teljes exportértékesítés 80 %-át tették ki. Ezért megállapítást nyert, hogy az intézkedések megszűnése arra ösztönözné a kínai exportáló gyártókat, hogy a más harmadik országokba irányuló kivitel jelentős hányadát a vonzóbb uniós piacra irányítsák át. |
| --- | --- |

(100)

Megállapítást nyert, hogy a kínai kivitelt más harmadik országbeli piacokon alacsonyabb áron (a figyelembe vett időszak egyes éveiben – kivéve 2007-et – mintegy 10–20 %-kal alacsonyabb áron) értékesítették, mint az uniós piacon. A kínai exportőrök jelentős mennyiségeket értékesítettek az EU-n kívüli országokban, amelyek a teljes exportértékesítés 80 %-át tették ki. Ezért megállapítást nyert, hogy az intézkedések megszűnése arra ösztönözné a kínai exportáló gyártókat, hogy a más harmadik országokba irányuló kivitel jelentős hányadát a vonzóbb uniós piacra irányítsák át.

3.   Szabad kapacitás Kína piacán

| (101) | Amint azt a (34)–(42) preambulumbekezdés is kifejti, a vizsgálat során összegyűjtött adatok azt mutatják, hogy a kínai ágazat jelentős szabad kapacitással rendelkezik. Egyértelmű jelek utalnak arra, hogy e szabad kapacitás nagy része arra használható, hogy dömpingellenes rendelkezések hiányában növeljék az Unióba irányuló kivitel mennyiségét. Ezt a tényt főként az a tény támasztja alá, hogy nincsenek arra utaló jelek, hogy a belföldi piac vagy harmadik országbeli piacok képesek lennének a Kínából származó többlettermelés felvételére. |
| --- | --- |

(101)

Amint azt a (34)–(42) preambulumbekezdés is kifejti, a vizsgálat során összegyűjtött adatok azt mutatják, hogy a kínai ágazat jelentős szabad kapacitással rendelkezik. Egyértelmű jelek utalnak arra, hogy e szabad kapacitás nagy része arra használható, hogy dömpingellenes rendelkezések hiányában növeljék az Unióba irányuló kivitel mennyiségét. Ezt a tényt főként az a tény támasztja alá, hogy nincsenek arra utaló jelek, hogy a belföldi piac vagy harmadik országbeli piacok képesek lennének a Kínából származó többlettermelés felvételére.

4.   Következtetés

| (102) | Az uniós gazdasági ágazat évekig szenvedett a Kínából származó dömpingelt behozatal hatásaitól, és jelenleg is bizonytalan gazdasági helyzetben van. |
| --- | --- |

(102)

Az uniós gazdasági ágazat évekig szenvedett a Kínából származó dömpingelt behozatal hatásaitól, és jelenleg is bizonytalan gazdasági helyzetben van.

| (103) | Amint az a fentiekből kitűnik, a hatályos dömpingellenes intézkedéseknek köszönhetően az uniós gazdasági ágazatnak sikerült kihevernie a kínai dömping hatásait. A felülvizsgálati időszak alatt azonban az ágazat – mindenekelőtt a gazdasági válság következtében – nehéz gazdasági helyzetbe került. Amennyiben az uniós gazdasági ágazat az érintett országból származó, alacsony áron értékesített, nagyobb mennyiségű dömpingelt behozatallal szembesülne, valószínű, hogy ez értékesítéseinek, piaci részesedésének és eladási árainak romlásához, ezáltal pedig pénzügyi helyzetének romlásához vezetne. |
| --- | --- |

(103)

Amint az a fentiekből kitűnik, a hatályos dömpingellenes intézkedéseknek köszönhetően az uniós gazdasági ágazatnak sikerült kihevernie a kínai dömping hatásait. A felülvizsgálati időszak alatt azonban az ágazat – mindenekelőtt a gazdasági válság következtében – nehéz gazdasági helyzetbe került. Amennyiben az uniós gazdasági ágazat az érintett országból származó, alacsony áron értékesített, nagyobb mennyiségű dömpingelt behozatallal szembesülne, valószínű, hogy ez értékesítéseinek, piaci részesedésének és eladási árainak romlásához, ezáltal pedig pénzügyi helyzetének romlásához vezetne.

| (104) | Ezenkívül, mint ahogyan arra az (56) preambulumbekezdés is utal, megállapítást nyert, hogy az a tény, hogy a kínai gyártók eladási árai átlagosan közel 11 %-kal alacsonyabbak az uniós gazdasági ágazat árainál, arra enged következtetni, hogy intézkedések hiányában a kínai exportáló gyártók valószínűleg az uniós gazdasági ágazat árainál jelentősen alacsonyabb áron exportálnák az Unió piacára az érintett terméket. |
| --- | --- |

(104)

Ezenkívül, mint ahogyan arra az (56) preambulumbekezdés is utal, megállapítást nyert, hogy az a tény, hogy a kínai gyártók eladási árai átlagosan közel 11 %-kal alacsonyabbak az uniós gazdasági ágazat árainál, arra enged következtetni, hogy intézkedések hiányában a kínai exportáló gyártók valószínűleg az uniós gazdasági ágazat árainál jelentősen alacsonyabb áron exportálnák az Unió piacára az érintett terméket.

| (105) | Tekintettel a vizsgálat eredményeire, vagyis a Kínában rendelkezésre álló szabad kapacitásra, a nyersanyagpiacon tapasztalt torzulásra, az érintett ország exportáló gyártóinak azon potenciáljára, hogy exportvolumenüket növeljék és/vagy az uniós piacra irányítsák, valamint a kínaiak harmadik országokkal szembeni árképzési magatartására és a jövedelmezőbb uniós piac vonzerejére, az intézkedések hatályon kívül helyezése valószínűleg a kár megismétlődését vonná maga után. A jelenlegi gazdasági válságot tekintve ez a kár valószínűleg még súlyosabb lenne. |
| --- | --- |

(105)

Tekintettel a vizsgálat eredményeire, vagyis a Kínában rendelkezésre álló szabad kapacitásra, a nyersanyagpiacon tapasztalt torzulásra, az érintett ország exportáló gyártóinak azon potenciáljára, hogy exportvolumenüket növeljék és/vagy az uniós piacra irányítsák, valamint a kínaiak harmadik országokkal szembeni árképzési magatartására és a jövedelmezőbb uniós piac vonzerejére, az intézkedések hatályon kívül helyezése valószínűleg a kár megismétlődését vonná maga után. A jelenlegi gazdasági válságot tekintve ez a kár valószínűleg még súlyosabb lenne.

F.   UNIÓS ÉRDEK

1.   Bevezetés

| (106) | Az alaprendelet 21. cikkének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy a meglévő dömpingellenes intézkedések fenntartása ellentétes lenne-e az Unió egészének érdekével. Az uniós érdek meghatározása az összes érintett érdek megítélésén alapult, beleértve az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és a felhasználók érdekeit is. |
| --- | --- |

(106)

Az alaprendelet 21. cikkének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy a meglévő dömpingellenes intézkedések fenntartása ellentétes lenne-e az Unió egészének érdekével. Az uniós érdek meghatározása az összes érintett érdek megítélésén alapult, beleértve az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és a felhasználók érdekeit is.

| (107) | Emlékeztetni kell arra, hogy az előző vizsgálatok során az intézkedések elfogadását nem tartották ellentétesnek az Unió érdekével. Továbbá az a tény, hogy a jelenlegi vizsgálat felülvizsgálat, tehát egy olyan helyzet elemzése, amelyben dömpingellenes intézkedések vannak hatályban, lehetővé tette, hogy értékeljék a jelenlegi dömpingellenes intézkedéseknek az érintett felekre gyakorolt esetleges indokolatlanul hátrányos hatását is. |
| --- | --- |

(107)

Emlékeztetni kell arra, hogy az előző vizsgálatok során az intézkedések elfogadását nem tartották ellentétesnek az Unió érdekével. Továbbá az a tény, hogy a jelenlegi vizsgálat felülvizsgálat, tehát egy olyan helyzet elemzése, amelyben dömpingellenes intézkedések vannak hatályban, lehetővé tette, hogy értékeljék a jelenlegi dömpingellenes intézkedéseknek az érintett felekre gyakorolt esetleges indokolatlanul hátrányos hatását is.

| (108) | Ennek alapján megvizsgálták, hogy – a dömping folytatódásának vagy a kár megismétlődésének valószínűségére vonatkozó következtetések ellenére – léteznek-e olyan kényszerítő okok, amelyek arra engednének következtetni, hogy az Uniónak ebben a konkrét esetben nem áll érdekében fenntartani az intézkedéseket. |
| --- | --- |

(108)

Ennek alapján megvizsgálták, hogy – a dömping folytatódásának vagy a kár megismétlődésének valószínűségére vonatkozó következtetések ellenére – léteznek-e olyan kényszerítő okok, amelyek arra engednének következtetni, hogy az Uniónak ebben a konkrét esetben nem áll érdekében fenntartani az intézkedéseket.

2.   Az uniós gazdasági ágazat érdeke

| (109) | Figyelemmel az uniós gazdasági ágazat helyzetével kapcsolatban a fenti (89)–(97) preambulumbekezdésben levont következtetésekre és a kár megismétlődésének lehetőségével kapcsolatos elemzésnek a (102)–(105) preambulumbekezdésben bemutatott érveire, az is megállapítható, hogy a dömpingellenes vám hatályvesztése esetén az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzete feltehetőleg jelentősen romlana. |
| --- | --- |

(109)

Figyelemmel az uniós gazdasági ágazat helyzetével kapcsolatban a fenti (89)–(97) preambulumbekezdésben levont következtetésekre és a kár megismétlődésének lehetőségével kapcsolatos elemzésnek a (102)–(105) preambulumbekezdésben bemutatott érveire, az is megállapítható, hogy a dömpingellenes vám hatályvesztése esetén az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzete feltehetőleg jelentősen romlana.

| (110) | A Bizottság megítélése szerint az intézkedések fenntartása előnyös lenne az uniós gazdasági ágazat számára, amely így értékesítései volumenét és valószínűleg eladási árait is növelni tudná, és ezzel megfelelő nyereségre tenne szert ahhoz, hogy folytathassa a termelőüzemeiben szükséges új technológiákba történő beruházásait. Ezzel szemben az intézkedések megszűnése leállítaná az uniós gazdasági ágazat helyreállásának folyamatát, nagymértékben veszélyeztetné annak életképességét és ezáltal a létét is, ami a piaci kínálat és verseny csökkenéséhez vezetne. |
| --- | --- |

(110)

A Bizottság megítélése szerint az intézkedések fenntartása előnyös lenne az uniós gazdasági ágazat számára, amely így értékesítései volumenét és valószínűleg eladási árait is növelni tudná, és ezzel megfelelő nyereségre tenne szert ahhoz, hogy folytathassa a termelőüzemeiben szükséges új technológiákba történő beruházásait. Ezzel szemben az intézkedések megszűnése leállítaná az uniós gazdasági ágazat helyreállásának folyamatát, nagymértékben veszélyeztetné annak életképességét és ezáltal a létét is, ami a piaci kínálat és verseny csökkenéséhez vezetne.

3.   Az importőrök/felhasználók érdeke

| (111) | Egyetlen felhasználó jelentkezett, és adott választ a kérdőívre. Az együttműködő felhasználó állítása szerint az intézkedések fenntartása nem befolyásolná hátrányosan az uniós piacon zajló versenyt, hanem éppen ellenkezőleg, az értéklánc következő szintjein működő vállalatok több, piaci árakon versengő szállító közül választhatnának. |
| --- | --- |

(111)

Egyetlen felhasználó jelentkezett, és adott választ a kérdőívre. Az együttműködő felhasználó állítása szerint az intézkedések fenntartása nem befolyásolná hátrányosan az uniós piacon zajló versenyt, hanem éppen ellenkezőleg, az értéklánc következő szintjein működő vállalatok több, piaci árakon versengő szállító közül választhatnának.

| (112) | Emlékeztetni kell arra, hogy az előző vizsgálatok megállapításai szerint az intézkedések bevezetésének hatása nem lesz jelentős a felhasználókra nézve (14). Az intézkedések fennállása ellenére az uniós importőrök/felhasználók készleteiket továbbra is beszerezhették többek között Kínából. Semmi sem utal arra, hogy más beszerzési források igénybevétele nehézségekbe ütközne. Ezért arra lehet következtetni, hogy a dömpingellenes intézkedések fenntartása valószínűleg nem lesz jelentős hatással az Unió importőreire/felhasználóira. |
| --- | --- |

(112)

Emlékeztetni kell arra, hogy az előző vizsgálatok megállapításai szerint az intézkedések bevezetésének hatása nem lesz jelentős a felhasználókra nézve (14). Az intézkedések fennállása ellenére az uniós importőrök/felhasználók készleteiket továbbra is beszerezhették többek között Kínából. Semmi sem utal arra, hogy más beszerzési források igénybevétele nehézségekbe ütközne. Ezért arra lehet következtetni, hogy a dömpingellenes intézkedések fenntartása valószínűleg nem lesz jelentős hatással az Unió importőreire/felhasználóira.

4.   Következtetés

| (113) | Az intézkedések fenntartása várhatóan előnyös lesz az uniós gazdasági ágazatra nézve, és jótékonyan fogja befolyásolni az uniós piac versenyfeltételeit, továbbá mérsékelni fogja az üzembezárások és az elbocsátások veszélyét. |
| --- | --- |

(113)

Az intézkedések fenntartása várhatóan előnyös lesz az uniós gazdasági ágazatra nézve, és jótékonyan fogja befolyásolni az uniós piac versenyfeltételeit, továbbá mérsékelni fogja az üzembezárások és az elbocsátások veszélyét.

| (114) | Emellett az intézkedések fenntartása várhatóan előnyökkel jár majd a felhasználók/importőrök számára, akik továbbra is számos szállító közül választhatnak az uniós piacon. |
| --- | --- |

(114)

Emellett az intézkedések fenntartása várhatóan előnyökkel jár majd a felhasználók/importőrök számára, akik továbbra is számos szállító közül választhatnak az uniós piacon.

| (115) | A fenti elemzés fényében az a következtetés vonható le, hogy az intézkedések fenntartása nem ellentétes az Unió érdekével. |
| --- | --- |

(115)

A fenti elemzés fényében az a következtetés vonható le, hogy az intézkedések fenntartása nem ellentétes az Unió érdekével.

G.   DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

| (116) | Minden fél tájékoztatást kapott azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Bizottság a hatályos intézkedések fenntartását javasolja. A feleknek megfelelő idő állt rendelkezésükre ahhoz, hogy a tájékoztatást követően benyújtsák észrevételeiket. A benyújtott információkat és észrevételeket a Bizottság indokolt esetben megfelelően figyelembe vette. |
| --- | --- |

(116)

Minden fél tájékoztatást kapott azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Bizottság a hatályos intézkedések fenntartását javasolja. A feleknek megfelelő idő állt rendelkezésükre ahhoz, hogy a tájékoztatást követően benyújtsák észrevételeiket. A benyújtott információkat és észrevételeket a Bizottság indokolt esetben megfelelően figyelembe vette.

| (117) | A fentiekből következik, hogy az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Kínából származó volfrámkarbid, fémporral egyszerűen összekevert volfrámkarbid és zsugorított volfrámkarbid behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani. Emlékeztetni kell arra, hogy ezek alatt az intézkedések alatt értékvámok értendők, |
| --- | --- |

(117)

A fentiekből következik, hogy az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Kínából származó volfrámkarbid, fémporral egyszerűen összekevert volfrámkarbid és zsugorított volfrámkarbid behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani. Emlékeztetni kell arra, hogy ezek alatt az intézkedések alatt értékvámok értendők,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   Végleges dömpingellenes vámot kell kivetni a Kínai Népköztársaságból származó és jelenleg a 2849 90 30 KN-kód és az ex 3824 30 00 KN-kód (15) (3824300010 TARIC-kód) alá tartozó volfrámkarbid, fémporral egyszerűen összekevert volfrámkarbid és zsugorított volfrámkarbid behozatalára.

(2)   Az (1) bekezdésben leírt termékek esetében az uniós határparitáson számított nettó árra alkalmazandó vámtétel vámkezelés előtt 33 %.

(3)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2011. március 21-én.

a Tanács részéről

az elnök

MARTONYI J.

---

(1)  HL L 343., 2009.12.22., 51. o.

1

(2)  HL L 264., 1990.9.27., 7. o.

2

(3)  HL L 264., 1990.9.27., 59. o.

3

(4)  HL L 248., 1994.9.23., 8. o.

4

(5)  HL L 64., 1995.3.22., 1. o.

5

(6)  HL L 111., 1998.4.9., 1. o.

6

(7)  HL L 395., 2004.12.31., 56. o.

7

(8)  HL L 202., 2005.8.3., 1. o.

8

(9)  HL C 115., 2009.5.20., 18. o.

9

(10)  HL C 322., 2009.12.30., 23. o.

10

(11)  Az információk bizalmas jellege miatt a pontos százalékarány nem közölhető.

11

(12)  A Tanács 1275/2005/EK rendelete (2005. július 26.) a Kínai Népköztársaságból származó volfrámkarbid és zsugorított volfrámkarbid behozatalára végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 2268/2004/EK rendelet módosításáról (HL L 202., 2005.8.3., 1. o.).

12

(13)  Lásd a 2268/2004/EK rendelet (65) preambulumbekezdését.

13

(14)  Lásd a 2268/2004/EK rendelet (101) preambulumbekezdését.

14

(15)  A részecskék szabálytalanok és nem folynak szabadon, ellentétben az „összepréselhető por” részecskéivel, amelyek gömb alakúak vagy szemcsések, homogének és szabadon folynak. A folyásképesség hiánya kalibrált tölcsér, pl. az ISO 4490 szabvány szerinti HALL áramlásmérő felhasználásával mérhető és állapítható meg.

15

---

| 24.3.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 78/13 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 78/13

---

A TANÁCS 288/2011/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2011. március 23.)

a líbiai helyzetre tekintettel korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 204/2011/EU rendelet 16. cikke (1) és (2) bekezdésének végrehajtásáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a líbiai helyzetre tekintettel korlátozó intézkedések meghozataláról szóló, 2011. március 2-i 204/2011/EU tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 16. cikke (1) és (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A Tanács 2011. március 2-án elfogadta a líbiai helyzetre tekintettel korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 204/2011/EU rendeletet. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2011. március 2-án elfogadta a líbiai helyzetre tekintettel korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 204/2011/EU rendeletet.

| (2) | Az ENSZ Biztonsági Tanácsa 2011. március 17-én elfogadta az 1973 (2011) ENSZ BT-határozatot, amellyel kiterjesztette az 1970 (2011) ENSZ BT-határozatban előírt korlátozó intézkedések hatályát, valamint további korlátozó intézkedéseket vezetett be Líbiával szemben. |
| --- | --- |

(2)

Az ENSZ Biztonsági Tanácsa 2011. március 17-én elfogadta az 1973 (2011) ENSZ BT-határozatot, amellyel kiterjesztette az 1970 (2011) ENSZ BT-határozatban előírt korlátozó intézkedések hatályát, valamint további korlátozó intézkedéseket vezetett be Líbiával szemben.

| (3) | A korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyeknek és szervezeteknek a 204/2011/EU rendelet II. és III. mellékletében foglalt jegyzékét ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(3)

A korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyeknek és szervezeteknek a 204/2011/EU rendelet II. és III. mellékletében foglalt jegyzékét ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 204/2011/EU rendelet II. és III. mellékletének helyébe az e rendelet I., illetve II. mellékletében foglalt szöveg lép.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2011. március 23-án.

a Tanács részéről

az elnök

MARTONYI J.

---

(1)  HL L 58., 2011.3.3., 1. o.

1

---

I. MELLÉKLET

„II. MELLÉKLET

A 6. cikk (1) bekezdésében említett természetes és jogi személyek, szervezetek és szervek jegyzéke

| 1. | QADHAFI, Aisha Muammar

  Születési idő: 1978. Születési hely: Tripoli, Líbia.
  Muammar QADHAFI lánya. Szoros kapcsolat a rezsimmel.
  Az ENSZ általi jegyzékbe vétel időpontja: 2011.2.26. |
| --- | --- |

1.

QADHAFI, Aisha Muammar

Születési idő: 1978. Születési hely: Tripoli, Líbia.

Muammar QADHAFI lánya. Szoros kapcsolat a rezsimmel.

Az ENSZ általi jegyzékbe vétel időpontja: 2011.2.26.

| 2. | QADHAFI, Hannibal Muammar

  Útlevélszám: B/002210. Születési idő: 1975.9.20. Születési hely: Tripoli, Líbia.
  Muammar QADHAFI fia. Szoros kapcsolat a rezsimmel.
  Az ENSZ általi jegyzékbe vétel időpontja: 2011.2.26. |
| --- | --- |

2.

QADHAFI, Hannibal Muammar

Útlevélszám: B/002210. Születési idő: 1975.9.20. Születési hely: Tripoli, Líbia.

Muammar QADHAFI fia. Szoros kapcsolat a rezsimmel.

Az ENSZ általi jegyzékbe vétel időpontja: 2011.2.26.

| 3. | QADHAFI, Khamis Muammar

  Születési idő: 1978. Születési hely: Tripoli, Líbia.
  Muammar QADHAFI fia. Szoros kapcsolat a rezsimmel. Tüntetések elnyomásában részt vevő katonai egységek vezetője.
  Az ENSZ általi jegyzékbe vétel időpontja: 2011.2.26. |
| --- | --- |

3.

QADHAFI, Khamis Muammar

Születési idő: 1978. Születési hely: Tripoli, Líbia.

Muammar QADHAFI fia. Szoros kapcsolat a rezsimmel. Tüntetések elnyomásában részt vevő katonai egységek vezetője.

Az ENSZ általi jegyzékbe vétel időpontja: 2011.2.26.

| 4. | QADHAFI, Muammar Mohammed Abu Minyar

  Születési idő: 1942. Születési hely: Sirte, Líbia.
  A forradalom vezetője, a fegyveres erők legfőbb parancsnoka. Felelősség a tüntetések elnyomásának elrendeléséért, emberi jogok megsértéséért.
  Az ENSZ általi jegyzékbe vétel időpontja: 2011.2.26. |
| --- | --- |

4.

QADHAFI, Muammar Mohammed Abu Minyar

Születési idő: 1942. Születési hely: Sirte, Líbia.

A forradalom vezetője, a fegyveres erők legfőbb parancsnoka. Felelősség a tüntetések elnyomásának elrendeléséért, emberi jogok megsértéséért.

Az ENSZ általi jegyzékbe vétel időpontja: 2011.2.26.

| 5. | QADHAFI, Mutassim

  Születési idő: 1976. Születési hely: Tripoli, Líbia.
  Nemzetbiztonsági tanácsadó. Muammar QADHAFI fia. Szoros kapcsolat a rezsimmel.
  Az ENSZ általi jegyzékbe vétel időpontja: 2011.2.26. |
| --- | --- |

5.

QADHAFI, Mutassim

Születési idő: 1976. Születési hely: Tripoli, Líbia.

Nemzetbiztonsági tanácsadó. Muammar QADHAFI fia. Szoros kapcsolat a rezsimmel.

Az ENSZ általi jegyzékbe vétel időpontja: 2011.2.26.

| 6. | QADHAFI, Saif al-Islam

  A Qadhafi Alapítvány igazgatója. Útlevélszám: B014995. Születési idő: 1972.6.25. Születési hely: Tripoli, Líbia. Muammar QADHAFI fia. Szoros kapcsolat a rezsimmel. A tüntetők elleni erőszakot ösztönző, nyilvános, lázító nyilatkozatok.
  Az ENSZ általi jegyzékbe vétel időpontja: 2011.2.26. |
| --- | --- |

6.

QADHAFI, Saif al-Islam

A Qadhafi Alapítvány igazgatója. Útlevélszám: B014995. Születési idő: 1972.6.25. Születési hely: Tripoli, Líbia. Muammar QADHAFI fia. Szoros kapcsolat a rezsimmel. A tüntetők elleni erőszakot ösztönző, nyilvános, lázító nyilatkozatok.

Az ENSZ általi jegyzékbe vétel időpontja: 2011.2.26.

| 7. | DORDA, Abu Zayd Umar

  A Külső Biztonsági Szervezet igazgatója. A rezsim támogatója. A külső hírszerző hivatal vezetője.
  Az ENSZ általi jegyzékbe vétel időpontja: 2011.3.17. (Az EU általi jegyzékbe vétel időpontja: 2011.2.28.) |
| --- | --- |

7.

DORDA, Abu Zayd Umar

A Külső Biztonsági Szervezet igazgatója. A rezsim támogatója. A külső hírszerző hivatal vezetője.

Az ENSZ általi jegyzékbe vétel időpontja: 2011.3.17. (Az EU általi jegyzékbe vétel időpontja: 2011.2.28.)

| 8. | JABIR, Abu Bakr Yunis, vezérőrnagy

  Születési idő: 1952. Születési hely: Jalo, Líbia.
  Védelmi miniszter. Általános felelősség a hadsereg által elkövetett cselekményekért.
  Az ENSZ általi jegyzékbe vétel időpontja: 2011.3.17. (Az EU általi jegyzékbe vétel időpontja: 2011.2.28.) |
| --- | --- |

8.

JABIR, Abu Bakr Yunis, vezérőrnagy

Születési idő: 1952. Születési hely: Jalo, Líbia.

Védelmi miniszter. Általános felelősség a hadsereg által elkövetett cselekményekért.

Az ENSZ általi jegyzékbe vétel időpontja: 2011.3.17. (Az EU általi jegyzékbe vétel időpontja: 2011.2.28.)

| 9. | MATUQ, Matuq Mohammed

  Születési idő: 1956. Születési helye: Khoms.
  A kongresszus közszolgáltatásokért felelős titkára. A rezsim magas rangú tisztviselője. Részt vett a forradalmi bizottságokban. Korábban részt vett a rendszert bíráló szervezetek felszámolásában és az ellenük elkövetett erőszakos cselekményekben.
  Az ENSZ általi jegyzékbe vétel időpontja: 2011.3.17. (Az EU általi jegyzékbe vétel időpontja: 2011.2.28.) |
| --- | --- |

9.

MATUQ, Matuq Mohammed

Születési idő: 1956. Születési helye: Khoms.

A kongresszus közszolgáltatásokért felelős titkára. A rezsim magas rangú tisztviselője. Részt vett a forradalmi bizottságokban. Korábban részt vett a rendszert bíráló szervezetek felszámolásában és az ellenük elkövetett erőszakos cselekményekben.

Az ENSZ általi jegyzékbe vétel időpontja: 2011.3.17. (Az EU általi jegyzékbe vétel időpontja: 2011.2.28.)

| 10. | QADHAFI, Mohammed Muammar

  Születési idő: 1970. Születési hely: Tripoli, Líbia.
  Muammar QADHAFI fia. Szoros kapcsolatban áll a rezsimmel.
  Az ENSZ általi jegyzékbe vétel időpontja: 2011.3.17. (Az EU általi jegyzékbe vétel időpontja: 2011.2.28.) |
| --- | --- |

10.

QADHAFI, Mohammed Muammar

Születési idő: 1970. Születési hely: Tripoli, Líbia.

Muammar QADHAFI fia. Szoros kapcsolatban áll a rezsimmel.

Az ENSZ általi jegyzékbe vétel időpontja: 2011.3.17. (Az EU általi jegyzékbe vétel időpontja: 2011.2.28.)

| 11. | QADHAFI, Saadi

  Útlevélszám: 014797. Születési idő: 1973.5.25. Születési hely: Tripoli, Líbia.
  A különleges erők parancsnoka. Muammar QADHAFI fia. Szoros kapcsolatban áll a rezsimmel. A tüntetők elleni fellépésben részt vevő katonai egységeket irányított.
  Az ENSZ általi jegyzékbe vétel időpontja: 2011.3.17. (Az EU általi jegyzékbe vétel időpontja: 2011.2.28.) |
| --- | --- |

11.

QADHAFI, Saadi

Útlevélszám: 014797. Születési idő: 1973.5.25. Születési hely: Tripoli, Líbia.

A különleges erők parancsnoka. Muammar QADHAFI fia. Szoros kapcsolatban áll a rezsimmel. A tüntetők elleni fellépésben részt vevő katonai egységeket irányított.

Az ENSZ általi jegyzékbe vétel időpontja: 2011.3.17. (Az EU általi jegyzékbe vétel időpontja: 2011.2.28.)

| 12. | QADHAFI, Saif al-Arab

  Születési idő: 1982. Születési hely: Tripoli, Líbia.
  Muammar QADHAFI fia. Szoros kapcsolatban áll a rezsimmel.
  Az ENSZ általi jegyzékbe vétel időpontja: 2011.3.17. (Az EU általi jegyzékbe vétel időpontja: 2011.2.28.) |
| --- | --- |

12.

QADHAFI, Saif al-Arab

Születési idő: 1982. Születési hely: Tripoli, Líbia.

Muammar QADHAFI fia. Szoros kapcsolatban áll a rezsimmel.

Az ENSZ általi jegyzékbe vétel időpontja: 2011.3.17. (Az EU általi jegyzékbe vétel időpontja: 2011.2.28.)

| 13. | AL-SENUSSI, Abdullah, ezredes

  Születési idő: 1949. Születési helye: Szudán.
  A katonai hírszerzés igazgatója. A katonai hírszerzés részt vett a tüntetők elleni erőszakos cselekményekben. A gyanú szerint részt vett az Abu Salim börtönben végrehajtott mészárlásban. Távollétében elítélték az UTA-merényletben való részvételért. Muammar QADHAFI sógora.
  Az ENSZ általi jegyzékbe vétel időpontja: 2011.3.17. (Az EU általi jegyzékbe vétel időpontja: 2011.2.28.) |
| --- | --- |

13.

AL-SENUSSI, Abdullah, ezredes

Születési idő: 1949. Születési helye: Szudán.

A katonai hírszerzés igazgatója. A katonai hírszerzés részt vett a tüntetők elleni erőszakos cselekményekben. A gyanú szerint részt vett az Abu Salim börtönben végrehajtott mészárlásban. Távollétében elítélték az UTA-merényletben való részvételért. Muammar QADHAFI sógora.

Az ENSZ általi jegyzékbe vétel időpontja: 2011.3.17. (Az EU általi jegyzékbe vétel időpontja: 2011.2.28.)

Szervezetek

| 1. | Líbiai Központi Bank (Central Bank of Libya)

  Muammar Qadhafi és családja irányítása alatt áll, a rendszer potenciális finanszírozási forrása.
  Az ENSZ általi jegyzékbe vétel időpontja: 2011.3.17. (Az EU általi jegyzékbe vétel időpontja: 2011.3.10.) |
| --- | --- |

1.

Líbiai Központi Bank (Central Bank of Libya)

Muammar Qadhafi és családja irányítása alatt áll, a rendszer potenciális finanszírozási forrása.

Az ENSZ általi jegyzékbe vétel időpontja: 2011.3.17. (Az EU általi jegyzékbe vétel időpontja: 2011.3.10.)

| 2. | Líbiai Befektetési Hatóság (Libyan Investment Authority)

  Muammar Qadhafi és családja irányítása alatt áll, a rendszer potenciális finanszírozási forrása.
  Más néven: Libyan Arab Foreign Investment Company (LAFICO) 1 Fateh Tower Office No.99 22nd Floor, Borgaida Street, Tripoli, 1103 Libya
  Az ENSZ általi jegyzékbe vétel időpontja: 2011.3.17. (Az EU általi jegyzékbe vétel időpontja: 2011.3.10.) |
| --- | --- |

2.

Líbiai Befektetési Hatóság (Libyan Investment Authority)

Muammar Qadhafi és családja irányítása alatt áll, a rendszer potenciális finanszírozási forrása.

Más néven: Libyan Arab Foreign Investment Company (LAFICO) 1 Fateh Tower Office No.99 22nd Floor, Borgaida Street, Tripoli, 1103 Libya

Az ENSZ általi jegyzékbe vétel időpontja: 2011.3.17. (Az EU általi jegyzékbe vétel időpontja: 2011.3.10.)

| 3. | Líbiai Külkereskedelmi Bank (Libyan Foreign Bank)

  Muammar Qadhafi és családja irányítása alatt áll, a rendszer potenciális finanszírozási forrása.
  Az ENSZ általi jegyzékbe vétel időpontja: 2011.3.17. (Az EU általi jegyzékbe vétel időpontja: 2011.3.10.) |
| --- | --- |

3.

Líbiai Külkereskedelmi Bank (Libyan Foreign Bank)

Muammar Qadhafi és családja irányítása alatt áll, a rendszer potenciális finanszírozási forrása.

Az ENSZ általi jegyzékbe vétel időpontja: 2011.3.17. (Az EU általi jegyzékbe vétel időpontja: 2011.3.10.)

| 4. | Líbiai Afrikai Befektetési Társaság (Libya Africa Investment Portfolio)

  Muammar Qadhafi és családja irányítása alatt áll, a rendszer potenciális finanszírozási forrása.Jamahiriya Street, LAP Building, PO Box 91330, Tripoli, LibyaAz ENSZ általi jegyzékbe vétel időpontja: 2011.3.17. (Az EU általi jegyzékbe vétel időpontja: 2011.3.10.) |
| --- | --- |

4.

Líbiai Afrikai Befektetési Társaság (Libya Africa Investment Portfolio)

Muammar Qadhafi és családja irányítása alatt áll, a rendszer potenciális finanszírozási forrása.

Az ENSZ általi jegyzékbe vétel időpontja: 2011.3.17. (Az EU általi jegyzékbe vétel időpontja: 2011.3.10.)

| 5. | Líbiai Nemzeti Olajtársaság (Libyan National Oil Corporation)

  Muammar Qadhafi és családja irányítása alatt áll, a rendszer potenciális finanszírozási forrása.Bashir Saadwi Street, Tripoli, Tarabulus, LibyaAz ENSZ általi jegyzékbe vétel időpontja: 2011.3.17.” |
| --- | --- |

5.

Líbiai Nemzeti Olajtársaság (Libyan National Oil Corporation)

Muammar Qadhafi és családja irányítása alatt áll, a rendszer potenciális finanszírozási forrása.

Az ENSZ általi jegyzékbe vétel időpontja: 2011.3.17.”

---

II. MELLÉKLET

„III. MELLÉKLET

A 6. cikk (2) bekezdésében említett természetes és jogi személyek, szervezetek és szervek jegyzéke

| | Név | Azonosító adatok | A jegyzékbe vétel okai | A jegyzékbe vétel időpontja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | ABDULHAFIZ, Mas'ud, ezredes | A fegyveres erők parancsnoka. | A fegyveres erők harmadik legfontosabb embere. Jelentős szerepet tölt be a katonai hírszerzésben. | 2011.2.28. |
| 2. | ABDUSSALAM, Mohammed | A Külső Biztonsági Szervezet Terrorizmus Elleni Részlegének vezetője.
  Születési idő: 1952.
  Születési hely: Tripoli, Líbia. | Fontos forradalmi bizottsági tag. Szoros kapcsolatban áll Moamer Kadhafival. | 2011.2.28. |
| 3. | ABU SHAARIYA | A Külső Biztonsági Szervezet helyettes vezetője. | A rezsim fontos tisztviselője. Moamer Kadhafi sógora. | 2011.2.28. |
| 4. | ASHKAL, Al-Barrani | A katonai hírszerzés igazgatóhelyettese | A rezsim magas rangú tisztviselője. | 2011.2.28. |
| 5. | ASHKAL, Omar | A forradalmi bizottságok mozgalmának vezetője.
  Születési hely: Sirte, Líbia. | A forradalmi bizottságok részt vettek a tüntetők elleni erőszakos cselekményekben. | 2011.2.28. |
| 6. | AL-BAGHDADI, dr. Abdulqader Mohammed | A forradalmi bizottságok összekötő hivatalának vezetője.
  Útlevél száma: B010574.
  Születési idő: 1950. július 1. | A forradalmi bizottságok részt vettek a tüntetők elleni erőszakos cselekményekben. | 2011.2.28. |
| 7. | DIBRI, Abdulqader Yusef | A Moamer Kadhafi személyes biztonságáért felelős szolgálat vezetője.
  Születési idő: 1946.
  Születési hely: Houn, Líbia. | Ő felel a rezsim biztonságáért, és irányította a rendszer bírálói ellen elkövetett korábbi erőszakos cselekményeket. | 2011.2.28. |
| 8. | QADHAF AL-DAM, Ahmed Mohammed | Születési idő: 1952.
  Születési hely: Egyiptom. | Moamer Kadhafi unokatestvére. Egyes vélekedések szerint 1995 óta a Kadhafi személyes biztonságáért felelős elit katonai zászlóalj parancsnoka és a Külső Biztonsági Szervezet kulcsfontosságú tagja. Közreműködött a rendszer líbiai bírálói ellen külföldön végrehajtott műveletek tervezésében, és közvetlenül is részt vett terrorista tevékenységben. | 2011.2.28. |
| 9. | QADHAF AL-DAM, Sayyid Mohammed | Születési idő: 1948.
  Születési hely: Sirte, Líbia. | Moamer Kadhafi unokatestvére. Az 1980-as években részt vett a rendszer bírálóinak meggyilkolásában és az értesülések szerint több, Európában elkövetett gyilkosságért is felelős. Egyes vélekedések szerint fegyverbeszerzésekben is részt vett. | 2011.2.28. |
| 10. | AL-BARASSI, Safia Farkash | Születési idő: 1952.
  Születési hely: Al Bayda, Líbia. | Moamer Kadhafi felesége.
  Szoros kapcsolatban áll a rezsimmel. | 2011.2.28. |
| 11. | SALEH, Bachir | Születési idő: 1946.
  Születési hely: Traghen. | Az elnöki kabinet vezetője.
  Szoros kapcsolatban áll a rezsimmel. | 2011.2.28. |
| 12. | TOHAMI, Khaled, tábornok | Születési idő: 1946.
  Születési hely: Genzur. | A Belső Biztonsági Hivatal igazgatója.
  Szoros kapcsolatban áll a rezsimmel. | 2011.2.28. |
| 13. | FARKASH, Mohammed Boucharaya | Születési idő: 1949. július 1.
  Születési hely: Al-Bayda. | A Külső Biztonsági Hivatal hírszerzési igazgatója.
  Szoros kapcsolatban áll a rezsimmel. | 2011.2.28. |
| 14. | ZARTI, Mustafa | Születési idő: 1970. március 29., állampolgársága: osztrák (útlevélszám: P1362998, érvényes: 2006. november 6-tól2016. november 5-ig) | Szoros kapcsolatban áll a rezsimmel, a Líbiai Beruházási Hatóság alelnöke, a Nemzeti Olajtársaság igazgatósági tagja, a bahreini First Energy Bank alelnöke. | 2011.3.10. |
| 15. | EL-KASSIM ZOUAI, Mohamed Abou | | Az Általános Népi Kongresszus főtitkára; részt vett a tüntetők elleni erőszakos fellépésben. | 2011.3.21. |
| 16. | AL-MAHMOUDI, Baghdadi | | Moamer Kadhafi kormányának miniszterelnöke; részt vett a tüntetők elleni erőszakos fellépésben. | 2011.3.21. |
| 17. | HIJAZI, Mohamad Mahmoud | | Moamer Kadhafi kormányának egészségügyi és környezetvédelmi minisztere; részt vett a tüntetők elleni erőszakos fellépésben. | 2011.3.21. |
| 18. | ZLITNI, Abdelhaziz | Születési idő: 1935. | Moamer Kadhafi kormányának a tervezésért és a pénzügyekért felelős minisztere; részt vett a tüntetők elleni erőszakos fellépésben. | 2011.3.21. |
| 19. | HOUEJ, Mohamad Ali | Születési idő: 1949.
  Születési hely: Al-Azizia (Tripoli mellett). | Moamer Kadhafi kormányának ipari, gazdasági és kereskedelmi minisztere; részt vett a tüntetők elleni erőszakos fellépésben. | 2011.3.21. |
| 20. | AL-GAOUD, Abdelmajid | | Moamer Kadhafi kormányának a mezőgazdaságért, valamint az állati és a tengeri erőforrásokért felelős minisztere. | 2011.3.21. |
| 21. | AL-CHARIF, Ibrahim Zarroug | | Moamer Kadhafi kormányának szociális minisztere; részt vett a tüntetők elleni erőszakos fellépésben. | 2011.3.21. |
| 22. | FAKHIRI, Abdelkebir Mohamad | | Moamer Kadhafi kormányának oktatásért, felsőoktatásért és kutatásért felelős minisztere; részt vett a tüntetők elleni erőszakos fellépésben. | 2011.3.21. |
| 23. | ZIDANE, Mohamad Ali | | Moamer Kadhafi kormányának közlekedési minisztere; részt vett a tüntetők elleni erőszakos fellépésben. | 2011.3.21. |
| 24. | KOUSSA, Moussa Mohamad | | Moamer Kadhafi kormányának külügyminisztere; részt vett a tüntetők elleni erőszakos fellépésben. | 2011.3.21. |
| 25. | MANSOUR, Abdallah | | Moamer Kadhafi közeli munkatársa, vezető szerepe van a biztonsági szolgálatokban, az állami rádió és televízió korábbi igazgatója; részt vett a tüntetők elleni erőszakos fellépésben. | 2011.3.21. |

Név

Azonosító adatok

A jegyzékbe vétel okai

A jegyzékbe vétel időpontja

1.

ABDULHAFIZ, Mas'ud, ezredes

A fegyveres erők parancsnoka.

A fegyveres erők harmadik legfontosabb embere. Jelentős szerepet tölt be a katonai hírszerzésben.

2011.2.28.

2.

ABDUSSALAM, Mohammed

A Külső Biztonsági Szervezet Terrorizmus Elleni Részlegének vezetője.

Születési idő: 1952.

Születési hely: Tripoli, Líbia.

Fontos forradalmi bizottsági tag. Szoros kapcsolatban áll Moamer Kadhafival.

2011.2.28.

3.

ABU SHAARIYA

A Külső Biztonsági Szervezet helyettes vezetője.

A rezsim fontos tisztviselője. Moamer Kadhafi sógora.

2011.2.28.

4.

ASHKAL, Al-Barrani

A katonai hírszerzés igazgatóhelyettese

A rezsim magas rangú tisztviselője.

2011.2.28.

5.

ASHKAL, Omar

A forradalmi bizottságok mozgalmának vezetője.

Születési hely: Sirte, Líbia.

A forradalmi bizottságok részt vettek a tüntetők elleni erőszakos cselekményekben.

2011.2.28.

6.

AL-BAGHDADI, dr. Abdulqader Mohammed

A forradalmi bizottságok összekötő hivatalának vezetője.

Útlevél száma: B010574.

Születési idő: 1950. július 1.

A forradalmi bizottságok részt vettek a tüntetők elleni erőszakos cselekményekben.

2011.2.28.

7.

DIBRI, Abdulqader Yusef

A Moamer Kadhafi személyes biztonságáért felelős szolgálat vezetője.

Születési idő: 1946.

Születési hely: Houn, Líbia.

Ő felel a rezsim biztonságáért, és irányította a rendszer bírálói ellen elkövetett korábbi erőszakos cselekményeket.

2011.2.28.

8.

QADHAF AL-DAM, Ahmed Mohammed

Születési idő: 1952.

Születési hely: Egyiptom.

Moamer Kadhafi unokatestvére. Egyes vélekedések szerint 1995 óta a Kadhafi személyes biztonságáért felelős elit katonai zászlóalj parancsnoka és a Külső Biztonsági Szervezet kulcsfontosságú tagja. Közreműködött a rendszer líbiai bírálói ellen külföldön végrehajtott műveletek tervezésében, és közvetlenül is részt vett terrorista tevékenységben.

2011.2.28.

9.

QADHAF AL-DAM, Sayyid Mohammed

Születési idő: 1948.

Születési hely: Sirte, Líbia.

Moamer Kadhafi unokatestvére. Az 1980-as években részt vett a rendszer bírálóinak meggyilkolásában és az értesülések szerint több, Európában elkövetett gyilkosságért is felelős. Egyes vélekedések szerint fegyverbeszerzésekben is részt vett.

2011.2.28.

10.

AL-BARASSI, Safia Farkash

Születési idő: 1952.

Születési hely: Al Bayda, Líbia.

Moamer Kadhafi felesége.

Szoros kapcsolatban áll a rezsimmel.

2011.2.28.

11.

SALEH, Bachir

Születési idő: 1946.

Születési hely: Traghen.

Az elnöki kabinet vezetője.

Szoros kapcsolatban áll a rezsimmel.

2011.2.28.

12.

TOHAMI, Khaled, tábornok

Születési idő: 1946.

Születési hely: Genzur.

A Belső Biztonsági Hivatal igazgatója.

Szoros kapcsolatban áll a rezsimmel.

2011.2.28.

13.

FARKASH, Mohammed Boucharaya

Születési idő: 1949. július 1.

Születési hely: Al-Bayda.

A Külső Biztonsági Hivatal hírszerzési igazgatója.

Szoros kapcsolatban áll a rezsimmel.

2011.2.28.

14.

ZARTI, Mustafa

Születési idő: 1970. március 29., állampolgársága: osztrák (útlevélszám: P1362998, érvényes: 2006. november 6-tól2016. november 5-ig)

Szoros kapcsolatban áll a rezsimmel, a Líbiai Beruházási Hatóság alelnöke, a Nemzeti Olajtársaság igazgatósági tagja, a bahreini First Energy Bank alelnöke.

2011.3.10.

15.

EL-KASSIM ZOUAI, Mohamed Abou

Az Általános Népi Kongresszus főtitkára; részt vett a tüntetők elleni erőszakos fellépésben.

2011.3.21.

16.

AL-MAHMOUDI, Baghdadi

Moamer Kadhafi kormányának miniszterelnöke; részt vett a tüntetők elleni erőszakos fellépésben.

2011.3.21.

17.

HIJAZI, Mohamad Mahmoud

Moamer Kadhafi kormányának egészségügyi és környezetvédelmi minisztere; részt vett a tüntetők elleni erőszakos fellépésben.

2011.3.21.

18.

ZLITNI, Abdelhaziz

Születési idő: 1935.

Moamer Kadhafi kormányának a tervezésért és a pénzügyekért felelős minisztere; részt vett a tüntetők elleni erőszakos fellépésben.

2011.3.21.

19.

HOUEJ, Mohamad Ali

Születési idő: 1949.

Születési hely: Al-Azizia (Tripoli mellett).

Moamer Kadhafi kormányának ipari, gazdasági és kereskedelmi minisztere; részt vett a tüntetők elleni erőszakos fellépésben.

2011.3.21.

20.

AL-GAOUD, Abdelmajid

Moamer Kadhafi kormányának a mezőgazdaságért, valamint az állati és a tengeri erőforrásokért felelős minisztere.

2011.3.21.

21.

AL-CHARIF, Ibrahim Zarroug

Moamer Kadhafi kormányának szociális minisztere; részt vett a tüntetők elleni erőszakos fellépésben.

2011.3.21.

22.

FAKHIRI, Abdelkebir Mohamad

Moamer Kadhafi kormányának oktatásért, felsőoktatásért és kutatásért felelős minisztere; részt vett a tüntetők elleni erőszakos fellépésben.

2011.3.21.

23.

ZIDANE, Mohamad Ali

Moamer Kadhafi kormányának közlekedési minisztere; részt vett a tüntetők elleni erőszakos fellépésben.

2011.3.21.

24.

KOUSSA, Moussa Mohamad

Moamer Kadhafi kormányának külügyminisztere; részt vett a tüntetők elleni erőszakos fellépésben.

2011.3.21.

25.

MANSOUR, Abdallah

Moamer Kadhafi közeli munkatársa, vezető szerepe van a biztonsági szolgálatokban, az állami rádió és televízió korábbi igazgatója; részt vett a tüntetők elleni erőszakos fellépésben.

2011.3.21.

Szervezetek

| | Név | Azonosító adatok | A jegyzékbe vétel okai | A jegyzékbe vétel időpontja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Líbiai Lakás-és Közműépítési Projektek Hivatala (Libyan Housing and Infrastructure Board, HIB) | Tajora, Tripoli, Líbia.
  Jogszabály száma: a Líbiai Népbizottság 60/2006. sz. jogszabálya
  Tel.: +218 21 369 1840,
  Fax: +218 21 369 6447
  http://www.hib.org.ly | Moamer Kadhafi és családja ellenőrzése alatt áll, és a rezsim potenciális pénzeszköz-forrása. | 2011.3.10. |
| 2. | Szociális és Gazdasági Fejlesztési Alap (FDES) | Qaser Bin Ghasher road Salaheddine Cross - BP: 93599 Libya-Tripoli |
| Tel.: +218 21 490 8893 |
| Fax: +218 21 491 8893 – |
| E-mail: info@esdf.ly |

Név

Azonosító adatok

A jegyzékbe vétel okai

A jegyzékbe vétel időpontja

1.

Líbiai Lakás-és Közműépítési Projektek Hivatala (Libyan Housing and Infrastructure Board, HIB)

Tajora, Tripoli, Líbia.

Jogszabály száma: a Líbiai Népbizottság 60/2006. sz. jogszabálya

Tel.: +218 21 369 1840,

Fax: +218 21 369 6447

http://www.hib.org.ly

Moamer Kadhafi és családja ellenőrzése alatt áll, és a rezsim potenciális pénzeszköz-forrása.

2011.3.10.

2.

Szociális és Gazdasági Fejlesztési Alap (FDES)

Qaser Bin Ghasher road Salaheddine Cross - BP: 93599 Libya-Tripoli

Tel.: +218 21 490 8893

Fax: +218 21 491 8893 –

E-mail: info@esdf.ly

Moamer Kadhafi rezsimjének ellenőrzése alatt áll, és annak potenciális pénzeszköz-forrása.

2011.3.21.

3.

Líbiai Arab Afrikai Befektetési Társaság (Libyan Arab African Investment Company – LAAICO)

Web: http://www.laaico.com

A társaságot 1981-ben alapították.

| 76351 Janzour-Libya. 81370 Tripoli-Libya |
| --- |
| Tel.: 00 218 (21) 4890146 – 4890586 - 4892613 |
| Fax: 00 218 (21) 4893800 - 4891867 |
| E-mail: info@laaico.com |

76351 Janzour-Libya. 81370 Tripoli-Libya

Tel.: 00 218 (21) 4890146 – 4890586 - 4892613

Fax: 00 218 (21) 4893800 - 4891867

E-mail: info@laaico.com

Moamer Kadhafi rezsimjének ellenőrzése alatt áll, és annak potenciális pénzeszköz-forrása.

2011.3.21.

4.

Kadhafi Alapítvány a jótékonysági szervezetekért és a fejlesztésért

Az iroda címe: Hay Alandalus – Jian St. – Tripoli – PoBox: 1101 – LIBYA.

Tel.: (+218) 214778301 –

Fax: (+218) 214778766;

E-mail: info@gicdf.org

Moamer Kadhafi rezsimjének ellenőrzése alatt áll, és annak potenciális pénzeszköz-forrása.

2011.3.21.

5.

Waatassimou Alapítvány

Székhelye: Tripoli.

Moamer Kadhafi rezsimjének ellenőrzése alatt áll, és annak potenciális pénzeszköz-forrása.

2011.3.21.

6.

A líbiai állami rádió és televízió központi hivatala

Elérhetőségek:

Tel.: 00 218 21 444 59 26; 00 21 444 59 00;

Fax: 00 218 21 340 21 07

http://www.ljbc.net;

E-mail: info@ljbc.net

A gyűlölet és az erőszak nyilvános szítása, mivel hozzájárult a felkelők elleni fellépéssel kapcsolatos félretájékoztatási kampányhoz.

2011.3.21.

7.

A forradalmi gárdák csapatai

Részt vettek a tüntetők elleni erőszakos fellépésben.

2011.3.21.

8.

Nemzeti Kereskedelmi Bank (National Commercial Bank)

| Orouba Street |
| --- |
| AlBayda, |
| Libya |
| Tel.: +218 21-361-2429 |
| Fax: +218 21-446-705 |
| www.ncb.ly |

Orouba Street

AlBayda,

Libya

Tel.: +218 21-361-2429

Fax: +218 21-446-705

www.ncb.ly

A Nemzeti Kereskedelmi Bank egy líbiai kereskedelmi bank, amelyet 1970-ben alapítottak. Székhelye a líbiai al-Bayda. Jelen van Tripoliban és al-Baydában, és fiókhálózatot működtet Líbiában. 100 %-os állami tulajdonban van és a rezsim potenciális pénzeszköz-forrása.

2011.3.21.

9.

Gumhouria Bank

| Gumhouria Bank Building |
| --- |
| Omar Al Mukhtar Avenue |
| Giaddal Omer Al Moukhtar |
| P.O. Box 685 |
| Tarabulus |
| Tripoli |
| Libya |
| Tel.: +218 21-333-4035 +218 21-444-2541 +218 21-444-2544 +218 21-333-4031 |
| Fax: +218 21-444-2476 +218 21-333-2505 |
| E-mail: info@gumhouria-bank.com.ly |
| Web: www.gumhouria-bank.com.ly |

Gumhouria Bank Building

Omar Al Mukhtar Avenue

Giaddal Omer Al Moukhtar

P.O. Box 685

Tarabulus

Tripoli

Libya

Tel.: +218 21-333-4035 +218 21-444-2541 +218 21-444-2544 +218 21-333-4031

Fax: +218 21-444-2476 +218 21-333-2505

E-mail: info@gumhouria-bank.com.ly

Web: www.gumhouria-bank.com.ly

A Gumhouria Bank egy líbiai kereskedelmi bank. 2008-ban jött létre az Al Ummah és a Gumhouria bankok összeolvadásával. 100%-os állami tulajdonban van és a rezsim potenciális pénzeszköz-forrása.

2011.3.21.

10.

Sahara Bank

| Sahara Bank Building |
| --- |
| First of September Street |
| P.O. Box 270 |
| Tarabulus |
| Tripoli |
| Libya |
| Tel.: +218 21-379-0022 |
| Fax: +218 21-333-7922 |
| E-mail: info@saharabank.com.ly |
| Web: www.saharabank.com.ly |

Sahara Bank Building

First of September Street

P.O. Box 270

Tarabulus

Tripoli

Libya

Tel.: +218 21-379-0022

Fax: +218 21-333-7922

E-mail: info@saharabank.com.ly

Web: www.saharabank.com.ly

A Sahara Bank egy líbiai kereskedelmi bank. 81%-os állami tulajdonban van és a rezsim potenciális pénzeszköz-forrása.

2011.3.21.

11.

Azzawia (Azawiya) Olajfinomító Vállalat

| P.O. Box 6451 |
| --- |
| Tripoli |
| Libya |
| +218 023 7976 26778 |
| http://www.arc.com.ly |

P.O. Box 6451

Tripoli

Libya

+218 023 7976 26778

http://www.arc.com.ly

Moamer Kadhafi ellenőrzése alatt áll, és a rezsim potenciális pénzeszköz-forrása.

2011.3.23.

12.

Ras Lanuf Olaj- és Gázfeldolgozó Vállalat (RASCO)

| Ras Lanuf Oil and Gas Processing Company Building |
| --- |
| Ras Lanuf City |
| P.O. Box 2323 |
| Libya |
| Tel: +218 21-360-5171 +218 21-360-5177 +218 21-360-5182 |
| Fax: +218 21-360-5174 |
| E-mail: info@raslanuf.ly |
| Website: www.raslanuf.ly |

Ras Lanuf Oil and Gas Processing Company Building

Ras Lanuf City

P.O. Box 2323

Libya

Tel: +218 21-360-5171 +218 21-360-5177 +218 21-360-5182

Fax: +218 21-360-5174

E-mail: info@raslanuf.ly

Website: www.raslanuf.ly

Moamer Kadhafi ellenőrzése alatt áll, és a rezsim potenciális pénzeszköz-forrása.

2011.3.23.

13.

Brega

| Head Office: Azzawia / coast road |
| --- |
| P.O. Box Azzawia 16649 |
| Phone: 2 – 625021-023 / 3611222 |
| Fax: 3610818 |
| Telex: 30460 / 30461 / 30462 |

Head Office: Azzawia / coast road

P.O. Box Azzawia 16649

Phone: 2 – 625021-023 / 3611222

Fax: 3610818

Telex: 30460 / 30461 / 30462

Moamer Kadhafi ellenőrzése alatt áll, és a rezsim potenciális pénzeszköz-forrása.

2011.3.23.

14.

Sirte Olajtársaság

| Sirte Oil Company Building |
| --- |
| Marsa Al Brega Area |
| P.O. Box 385 |
| Tarabulus |
| Tripoli |
| Libya |
| Tel: +218 21-361-0376 +218 21-361-0390 |
| Fax: +218 21-361-0604 +218 21-360-5118 |
| Email: info@soc.com.ly |
| Website: www.soc.com.ly |

Sirte Oil Company Building

Marsa Al Brega Area

P.O. Box 385

Tarabulus

Tripoli

Libya

Tel: +218 21-361-0376 +218 21-361-0390

Fax: +218 21-361-0604 +218 21-360-5118

Email: info@soc.com.ly

Website: www.soc.com.ly

Moamer Kadhafi ellenőrzése alatt áll, és a rezsim potenciális pénzeszköz-forrása.

2011.3.23.

15.

Waha Olajtársaság

| Waha Oil Company |
| --- |
| Office Location: Off Airport Road |
| Tripoli |
| Tarabulus |
| Libya |
| Postal Address: P.O. Box 395 |
| Tripoli |
| Libya |
| Tel: +218 21-3331116 |
| Fax: +218 21-3337169 |
| Telex: 21058 |

Waha Oil Company

Office Location: Off Airport Road

Tripoli

Tarabulus

Libya

Postal Address: P.O. Box 395

Tripoli

Libya

Tel: +218 21-3331116

Fax: +218 21-3337169

Telex: 21058

Moamer Kadhafi ellenőrzése alatt áll, és a rezsim potenciális pénzeszköz-forrása.

2011.3.23.”

---

| 24.3.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 78/21 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 78/21

---

A BIZOTTSÁG 289/2011/EU RENDELETE

(2011. március 23.)

az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a mezőgazdasági termékek állami intervenció keretében történő felvásárlása és értékesítése tekintetében történő végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 1272/2009/EU rendelet magyar szövegének helyesbítéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1) és különösen annak 43. cikke a), aa), c), d), f), j), k) és l) pontjára, összefüggésben 4. cikkével,

mivel:

| (1) | Az 1272/2009/EU bizottsági rendelet (2) magyar szövege két hibát tartalmaz. E hibákat az 1272/2009/EU rendelet alkalmazásának időpontjától kezdődő hatállyal helyesbíteni kell. |
| --- | --- |

(1)

Az 1272/2009/EU bizottsági rendelet (2) magyar szövege két hibát tartalmaz. E hibákat az 1272/2009/EU rendelet alkalmazásának időpontjától kezdődő hatállyal helyesbíteni kell.

| (2) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(2)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1272/2009/EU rendeletet a következőképpen kell helyesbíteni:

| 1. | A IV. melléklet I. részének 5. pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „5. | A vajat azt a napot megelőző 31 nap során kell előállítani, amelyen az illetékes szerv megkapta a rögzített áron történő eladásra vonatkozó ajánlatot, vagy pályázat esetében a pályázati részidőszak utolsó napját megelőző 31 nap során.” |
| --- | --- | --- |

1.

A IV. melléklet I. részének 5. pontja helyébe a következő szöveg lép:

„5.

A vajat azt a napot megelőző 31 nap során kell előállítani, amelyen az illetékes szerv megkapta a rögzített áron történő eladásra vonatkozó ajánlatot, vagy pályázat esetében a pályázati részidőszak utolsó napját megelőző 31 nap során.”

| 2. | Az V. melléklet I. része 5. pontjának első mondata helyébe a következő szöveg lép:
  „A sovány tejport azt a napot megelőző 31 nap során kell előállítani, amelyen az intervenciós hivatal megkapta a rögzített áron történő eladásra vonatkozó ajánlatot, vagy pályázat esetében a pályázati részidőszak utolsó napját megelőző 31 nap során.” |
| --- | --- |

2.

Az V. melléklet I. része 5. pontjának első mondata helyébe a következő szöveg lép:

„A sovány tejport azt a napot megelőző 31 nap során kell előállítani, amelyen az intervenciós hivatal megkapta a rögzített áron történő eladásra vonatkozó ajánlatot, vagy pályázat esetében a pályázati részidőszak utolsó napját megelőző 31 nap során.”

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2010. március 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2011. március 23-án.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 349., 2009.12.29., 1. o.

2

---

| 24.3.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 78/22 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 78/22

---

A BIZOTTSÁG 290/2011/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2011. március 23.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (1) (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet),

tekintettel a gyümölcs- és zöldségágazatban a 2200/96/EK, a 2201/96/EK és az 1182/2007/EK tanácsi rendeletre vonatkozó végrehajtási szabályok megállapításáról szóló, 2007. december 21-i 1580/2007/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 138. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 1580/2007/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1580/2007/EK rendelet 138. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2011. március 24-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2011. március 23-án.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 350., 2007.12.31., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | ET | 73,9 |
| IL | 82,8 |
| MA | 53,7 |
| TN | 115,9 |
| TR | 81,7 |
| ZZ | 81,6 |
| 0707 00 05 | EG | 170,1 |
| TR | 147,0 |
| ZZ | 158,6 |
| 0709 90 70 | MA | 39,2 |
| TR | 109,9 |
| ZZ | 74,6 |
| 0805 10 20 | EG | 54,1 |
| IL | 78,1 |
| MA | 53,8 |
| TN | 51,1 |
| TR | 74,0 |
| ZZ | 62,2 |
| 0805 50 10 | EG | 66,4 |
| MA | 45,2 |
| TR | 53,6 |
| ZZ | 55,1 |
| 0808 10 80 | AR | 91,7 |
| BR | 88,0 |
| CA | 88,7 |
| CL | 99,7 |
| CN | 84,0 |
| MK | 50,2 |
| US | 143,1 |
| UY | 66,1 |
| ZA | 98,4 |
| ZZ | 90,0 |
| 0808 20 50 | AR | 92,8 |
| CL | 83,9 |
| CN | 56,3 |
| US | 79,9 |
| ZA | 97,0 |
| ZZ | 82,0 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

ET

73,9

IL

82,8

MA

53,7

TN

115,9

TR

81,7

ZZ

81,6

0707 00 05

EG

170,1

TR

147,0

ZZ

158,6

0709 90 70

MA

39,2

TR

109,9

ZZ

74,6

0805 10 20

EG

54,1

IL

78,1

MA

53,8

TN

51,1

TR

74,0

ZZ

62,2

0805 50 10

EG

66,4

MA

45,2

TR

53,6

ZZ

55,1

0808 10 80

AR

91,7

BR

88,0

CA

88,7

CL

99,7

CN

84,0

MK

50,2

US

143,1

UY

66,1

ZA

98,4

ZZ

90,0

0808 20 50

AR

92,8

CL

83,9

CN

56,3

US

79,9

ZA

97,0

ZZ

82,0

---

(1)  Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

HATÁROZATOK

| 24.3.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 78/24 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 78/24

---

A TANÁCS 2011/178/KKBP HATÁROZATA

(2011. március 23.)

a líbiai helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről szóló 2011/137/KKBP határozat módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 29. cikkére,

mivel:

| (1) | A Tanács 2011. február 28-án elfogadta a líbiai helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről szóló 2011/137/KKBP határozatot (1), amely végrehajtja az ENSZ Biztonsági Tanácsának 1970 (2011) sz. határozatát. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2011. február 28-án elfogadta a líbiai helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről szóló 2011/137/KKBP határozatot (1), amely végrehajtja az ENSZ Biztonsági Tanácsának 1970 (2011) sz. határozatát.

| (2) | Az ENSZ Biztonsági Tanácsa 2011. március 17-én elfogadta az 1973 (2011) sz. határozatot, amellyel kiterjesztette az 1970 (2011) ENSZ BT-határozatban előírt korlátozó intézkedések hatályát, valamint további korlátozó intézkedéseket vezetett be Líbiával szemben. |
| --- | --- |

(2)

Az ENSZ Biztonsági Tanácsa 2011. március 17-én elfogadta az 1973 (2011) sz. határozatot, amellyel kiterjesztette az 1970 (2011) ENSZ BT-határozatban előírt korlátozó intézkedések hatályát, valamint további korlátozó intézkedéseket vezetett be Líbiával szemben.

| (3) | A 2011/137/KKBP határozatot ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(3)

A 2011/137/KKBP határozatot ennek megfelelően módosítani kell.

| (4) | Egyes intézkedések végrehajtásához az Unió további fellépése szükséges, |
| --- | --- |

(4)

Egyes intézkedések végrehajtásához az Unió további fellépése szükséges,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2011/137/KKBP határozat a következőképpen módosul:

| 1. | A szöveg a következő cikkel egészül ki:
  „3a. cikk
  (1)   A tagállamok megtesznek minden szükséges intézkedést annak érdekében, hogy megakadályozzák a joghatóságuk alá tartozó légi járművek berepülését Líbia légterébe a polgári lakosság védelmének elősegítése céjából.
  (2)   Az (1) bekezdés nem alkalmazandó azokra a légi járművekre, amelyek útjának célja kizárólag humanitárius jellegű, így például segítség – többek között egészségügyi felszerelések, élelmiszer, humanitárius segítségnyújtók és kapcsolódó segítség – eljuttatása a helyszínre vagy az eljuttatás megkönnyítése, illetve külföldi állampolgárok evakuálása Líbiából; az (1) bekezdés nem alkalmazandó továbbá azokra a légi járművekre sem, amelyek útját az ENSZ BT 1973 (2011) sz. határozatának 4. vagy 8. pontja engedélyezi, és azokra a légi járművekre sem, amelyek útját a tagállamok az ENSZ BT 1973 (2011) sz. határozatának 8. pontjával rájuk ruházott engedély alapján eljárva szükségesnek tekintik a líbiai nép védelme érdekében.” |
| --- | --- |

1.

A szöveg a következő cikkel egészül ki:

„3a. cikk

(1)   A tagállamok megtesznek minden szükséges intézkedést annak érdekében, hogy megakadályozzák a joghatóságuk alá tartozó légi járművek berepülését Líbia légterébe a polgári lakosság védelmének elősegítése céjából.

(2)   Az (1) bekezdés nem alkalmazandó azokra a légi járművekre, amelyek útjának célja kizárólag humanitárius jellegű, így például segítség – többek között egészségügyi felszerelések, élelmiszer, humanitárius segítségnyújtók és kapcsolódó segítség – eljuttatása a helyszínre vagy az eljuttatás megkönnyítése, illetve külföldi állampolgárok evakuálása Líbiából; az (1) bekezdés nem alkalmazandó továbbá azokra a légi járművekre sem, amelyek útját az ENSZ BT 1973 (2011) sz. határozatának 4. vagy 8. pontja engedélyezi, és azokra a légi járművekre sem, amelyek útját a tagállamok az ENSZ BT 1973 (2011) sz. határozatának 8. pontjával rájuk ruházott engedély alapján eljárva szükségesnek tekintik a líbiai nép védelme érdekében.”

| 2. | A 4. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   A tagállamok nemzeti hatásköreikkel és jogszabályaikkal összhangban és a nemzetközi jognak, különösen a tengerjognak és a vonatkozó nemzetközi polgári légiközlekedési megállapodásoknak megfelelően területükön – a tengeri kikötőket és a repülőtereket is beleértve –, illetve a nyílt tengeren ellenőrzik a Líbiából induló és oda tartó összes vízi és légi járművet, amennyiben olyan információval rendelkeznek, amelynek alapján okkal feltételezhető, hogy az említett vízi és légi járművek rakománya olyan termékeket tartalmaz, amelyek szállítása, értékesítése, átadása vagy kivitele e határozat értelmében tilos.” |
| --- | --- |

2.

A 4. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A tagállamok nemzeti hatásköreikkel és jogszabályaikkal összhangban és a nemzetközi jognak, különösen a tengerjognak és a vonatkozó nemzetközi polgári légiközlekedési megállapodásoknak megfelelően területükön – a tengeri kikötőket és a repülőtereket is beleértve –, illetve a nyílt tengeren ellenőrzik a Líbiából induló és oda tartó összes vízi és légi járművet, amennyiben olyan információval rendelkeznek, amelynek alapján okkal feltételezhető, hogy az említett vízi és légi járművek rakománya olyan termékeket tartalmaz, amelyek szállítása, értékesítése, átadása vagy kivitele e határozat értelmében tilos.”

| 3. | A szöveg a következő cikkel egészül ki:
  „4a. cikk
  (1)   A tagállamok minden Líbiában nyilvántartásba vett, vagy líbiai állampolgárok vagy vállalatok tulajdonában álló vagy általuk működtetett légi jármű esetében megtagadják az engedélyt a területükön való le- és felszállásra vagy a területük felett való átrepülésre, kivéve ha a szankcióbizottság az adott légi jármű útját előzetesen jóváhagyta, illetve kényszerleszállás esetén.
  (2)   A tagállamok a kényszerleszállást kivéve minden esetben megtagadják az engedélyt a légi járművektől a területükön való le- és felszállásra vagy a területük felett való átrepülésre, ha olyan információval rendelkeznek, amelynek alapján okkal feltételezhető, hogy az említett légi járművek rakománya olyan termékeket tartalmaz, amelyek szállítása, értékesítése, átadása vagy kivitele e határozat értelmében tilos, beleértve azt az esetet is, ha a légi jármű fegyveres zsoldos katonákat szállít.” |
| --- | --- |

3.

A szöveg a következő cikkel egészül ki:

„4a. cikk

(1)   A tagállamok minden Líbiában nyilvántartásba vett, vagy líbiai állampolgárok vagy vállalatok tulajdonában álló vagy általuk működtetett légi jármű esetében megtagadják az engedélyt a területükön való le- és felszállásra vagy a területük felett való átrepülésre, kivéve ha a szankcióbizottság az adott légi jármű útját előzetesen jóváhagyta, illetve kényszerleszállás esetén.

(2)   A tagállamok a kényszerleszállást kivéve minden esetben megtagadják az engedélyt a légi járművektől a területükön való le- és felszállásra vagy a területük felett való átrepülésre, ha olyan információval rendelkeznek, amelynek alapján okkal feltételezhető, hogy az említett légi járművek rakománya olyan termékeket tartalmaz, amelyek szállítása, értékesítése, átadása vagy kivitele e határozat értelmében tilos, beleértve azt az esetet is, ha a légi jármű fegyveres zsoldos katonákat szállít.”

| 4. | Az 5. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket, hogy megakadályozzák a következő személyeknek a területükre való beutazását vagy a területükön történő átutazását:






  a) | az 1970 (2011) ENSZ BT-határozat I. mellékletében felsorolt személyek, valamint a Biztonsági Tanács vagy a bizottság által az 1970 (2011) ENSZ BT-határozat 22. pontjának és az 1973 (2011) ENSZ BT-határozat 23. pontjának megfelelően megjelölt további személyek, az e határozat I. mellékletben felsoroltak szerint; |
| --- | --- | --- |

4.

Az 5. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket, hogy megakadályozzák a következő személyeknek a területükre való beutazását vagy a területükön történő átutazását:

a)

az 1970 (2011) ENSZ BT-határozat I. mellékletében felsorolt személyek, valamint a Biztonsági Tanács vagy a bizottság által az 1970 (2011) ENSZ BT-határozat 22. pontjának és az 1973 (2011) ENSZ BT-határozat 23. pontjának megfelelően megjelölt további személyek, az e határozat I. mellékletben felsoroltak szerint;

| b) | az e határozat I. mellékletében nem felsorolt azon személyek, akik közreműködnek vagy bűnösek a líbiai nép és a Líbiában tartózkodó személyek ellen elkövetett súlyos emberi jogi jogsértések elrendelésében, ellenőrzésében vagy bármilyen más módon történő irányításában, többek között azáltal, hogy a nemzetközi jogot megsértve közreműködnek vagy bűnösek a polgári lakosság és a polgári létesítmények elleni bombatámadások tervezésében, irányításában, elrendelésében vagy végrehajtásában – a bombázásokat is ideértve –, illetve a nevükben vagy irányításuk szerint eljáró személyek, az e határozat II. mellékletben felsoroltak szerint.” |
| --- | --- |

b)

az e határozat I. mellékletében nem felsorolt azon személyek, akik közreműködnek vagy bűnösek a líbiai nép és a Líbiában tartózkodó személyek ellen elkövetett súlyos emberi jogi jogsértések elrendelésében, ellenőrzésében vagy bármilyen más módon történő irányításában, többek között azáltal, hogy a nemzetközi jogot megsértve közreműködnek vagy bűnösek a polgári lakosság és a polgári létesítmények elleni bombatámadások tervezésében, irányításában, elrendelésében vagy végrehajtásában – a bombázásokat is ideértve –, illetve a nevükben vagy irányításuk szerint eljáró személyek, az e határozat II. mellékletben felsoroltak szerint.”

| 5. | A 6. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   Be kell fagyasztani minden olyan pénzeszközt, egyéb pénzügyi eszközt és gazdasági erőforrást, amely közvetve vagy közvetlenül a következő személyek és szervezetek tulajdonában van vagy ellenőrzése alatt áll:






  a) | az 1970 (2011) ENSZ BT-határozat II. mellékletében felsorolt személyek és szervezetek, valamint a Biztonsági Tanács vagy a bizottság által az 1970 (2011) ENSZ BT-határozat 22. pontjának és az 1973 (2011) ENSZ BT-határozat 19. és 23. pontjának megfelelően megjelölt további személyek és szervezetek, az e határozat III. mellékletében felsoroltak szerint; |
| --- | --- | --- |

5.

A 6. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Be kell fagyasztani minden olyan pénzeszközt, egyéb pénzügyi eszközt és gazdasági erőforrást, amely közvetve vagy közvetlenül a következő személyek és szervezetek tulajdonában van vagy ellenőrzése alatt áll:

a)

az 1970 (2011) ENSZ BT-határozat II. mellékletében felsorolt személyek és szervezetek, valamint a Biztonsági Tanács vagy a bizottság által az 1970 (2011) ENSZ BT-határozat 22. pontjának és az 1973 (2011) ENSZ BT-határozat 19. és 23. pontjának megfelelően megjelölt további személyek és szervezetek, az e határozat III. mellékletében felsoroltak szerint;

| b) | a III. mellékletben nem szereplő azon személyek és szervezetek, akik vagy amelyek közreműködnek vagy bűnösek a líbiai nép és a Líbiában tartózkodó személyek ellen elkövetett súlyos emberi jogi visszaélések elrendelésében, ellenőrzésében vagy bármilyen más módon történő irányításában, például azáltal, hogy a nemzetközi jogot megsértve közreműködnek vagy bűnösek a civil lakosság és a civil létesítmények elleni támadások – köztük a bombatámadások – tervezésében, irányításában, elrendelésében vagy végrehajtásában, illetve a líbiai hatóságok, vagy azon személyek vagy szervezetek, akik vagy amelyek megsértették az 1970 (2011) ENSZ BT-határozat vagy e tanácsi határozat rendelkezéseit vagy abban közreműködtek, illetve a nevükben vagy irányításuk szerint eljáró személyek vagy szervezetek, vagy a III. mellékletben felsorolt, tulajdonukban lévő vagy általuk ellenőrzött szervezetek, az e határozat IV. |
| --- | --- |

b)

a III. mellékletben nem szereplő azon személyek és szervezetek, akik vagy amelyek közreműködnek vagy bűnösek a líbiai nép és a Líbiában tartózkodó személyek ellen elkövetett súlyos emberi jogi visszaélések elrendelésében, ellenőrzésében vagy bármilyen más módon történő irányításában, például azáltal, hogy a nemzetközi jogot megsértve közreműködnek vagy bűnösek a civil lakosság és a civil létesítmények elleni támadások – köztük a bombatámadások – tervezésében, irányításában, elrendelésében vagy végrehajtásában, illetve a líbiai hatóságok, vagy azon személyek vagy szervezetek, akik vagy amelyek megsértették az 1970 (2011) ENSZ BT-határozat vagy e tanácsi határozat rendelkezéseit vagy abban közreműködtek, illetve a nevükben vagy irányításuk szerint eljáró személyek vagy szervezetek, vagy a III. mellékletben felsorolt, tulajdonukban lévő vagy általuk ellenőrzött szervezetek, az e határozat IV.

mellékletében felsoroltak szerint.”

| 6. | A 6. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:
  „(4a)   Az e határozat IV. mellékletében felsorolt személyek és szervezetek esetében mentességet lehet biztosítani olyan pénzeszközök és gazdasági erőforrások vonatkozásában, amelyek felhasználása humanitárius célokból szükséges, így például segítség – többek között egészségügyi felszerelések, élelmiszer, áramszolgáltatás, humanitárius segítségnyújtók és kapcsolódó segítség – eljuttatása vagy az eljuttatás megkönynyítése céljából, vagy külföldi állampolgárok Líbiából történő evakuálása érdekében.” |
| --- | --- |

6.

A 6. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(4a)   Az e határozat IV. mellékletében felsorolt személyek és szervezetek esetében mentességet lehet biztosítani olyan pénzeszközök és gazdasági erőforrások vonatkozásában, amelyek felhasználása humanitárius célokból szükséges, így például segítség – többek között egészségügyi felszerelések, élelmiszer, áramszolgáltatás, humanitárius segítségnyújtók és kapcsolódó segítség – eljuttatása vagy az eljuttatás megkönynyítése céljából, vagy külföldi állampolgárok Líbiából történő evakuálása érdekében.”

| 7. | A szöveg a következő cikkel egészül ki:
  „6a. cikk
  A tagállamok megkövetelik az állampolgáraiktól, a joghatóságuk alá tartozó személyektől, a területükön bejegyzett székhellyel rendelkező vagy a joghatóságuk alá tartozó cégektől, hogy tanúsítsanak éberséget a Líbiában bejegyzett székhellyel rendelkező vagy líbiai joghatóság alá tartozó szervezetekkel, illetve a nevükben vagy irányításuk szerint eljáró személyekkel vagy szervezetekkel, vagy a tulajdonukban lévő vagy általuk ellenőrzött szervezetekkel való üzleti kapcsolataikban, hogy megakadályozzák az adott üzleti kapcsolat lehetséges hozzájárulását a polgári lakossággal szemben erőszakos cselekmények és agresszív fellépés alkalmazásához.” |
| --- | --- |

7.

A szöveg a következő cikkel egészül ki:

„6a. cikk

A tagállamok megkövetelik az állampolgáraiktól, a joghatóságuk alá tartozó személyektől, a területükön bejegyzett székhellyel rendelkező vagy a joghatóságuk alá tartozó cégektől, hogy tanúsítsanak éberséget a Líbiában bejegyzett székhellyel rendelkező vagy líbiai joghatóság alá tartozó szervezetekkel, illetve a nevükben vagy irányításuk szerint eljáró személyekkel vagy szervezetekkel, vagy a tulajdonukban lévő vagy általuk ellenőrzött szervezetekkel való üzleti kapcsolataikban, hogy megakadályozzák az adott üzleti kapcsolat lehetséges hozzájárulását a polgári lakossággal szemben erőszakos cselekmények és agresszív fellépés alkalmazásához.”

2. cikk

A 2011/137/KKBP határozat I., II., III. és IV. mellékletének helyébe az e határozat I., II., III., illetve IV. mellékletében foglalt szöveg lép.

3. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2011. március 23-án.

a Tanács részéről

az elnök

MARTONYI J.

---

(1)  HL L 58., 2011.3.3., 53. o.

1

---

I. MELLÉKLET

„I. MELLÉKLET

Az 5. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett személyek jegyzéke

| 1. | AL-BAGHDADI, Dr Abdulqader Mohammed

  Útlevélszám: B010574. Születési idő: 1950.7.1.
  A forradalmi bizottságok összekötő hivatalának vezetője. A forradalmi bizottságok részt vettek a tüntetők elleni erőszakos cselekményekben.
  Az ENSZ általi jegyzékbe vétel időpontja: 2011.2.26. |
| --- | --- |

1.

AL-BAGHDADI, Dr Abdulqader Mohammed

Útlevélszám: B010574. Születési idő: 1950.7.1.

A forradalmi bizottságok összekötő hivatalának vezetője. A forradalmi bizottságok részt vettek a tüntetők elleni erőszakos cselekményekben.

Az ENSZ általi jegyzékbe vétel időpontja: 2011.2.26.

| 2. | DIBRI, Abdulqader Yusef

  Születési idő: 1946. Születési hely: Houn, Líbia.
  A Muammar QADHAFI személyes biztonságáért felelős szolgálat vezetője. Ő felel a rezsim biztonságáért. Ő irányította a rendszer bírálói ellen elkövetett erőszakos cselekményeket.
  Az ENSZ általi jegyzékbe vétel időpontja: 2011.2.26. |
| --- | --- |

2.

DIBRI, Abdulqader Yusef

Születési idő: 1946. Születési hely: Houn, Líbia.

A Muammar QADHAFI személyes biztonságáért felelős szolgálat vezetője. Ő felel a rezsim biztonságáért. Ő irányította a rendszer bírálói ellen elkövetett erőszakos cselekményeket.

Az ENSZ általi jegyzékbe vétel időpontja: 2011.2.26.

| 3. | DORDA, Abu Zayd Umar

  Igazgató, Külső Biztonsági Szervezet. A rezsim támogatója. A külső hírszerző hivatal vezetője.
  Az ENSZ általi jegyzékbe vétel időpontja: 2011.2.26. |
| --- | --- |

3.

DORDA, Abu Zayd Umar

Igazgató, Külső Biztonsági Szervezet. A rezsim támogatója. A külső hírszerző hivatal vezetője.

Az ENSZ általi jegyzékbe vétel időpontja: 2011.2.26.

| 4. | JABIR, Abu Bakr Yunis, vezérőrnagy

  Születési idő: 1952. Születési hely: Jalo, Líbia.
  Védelmi miniszter. Általános felelősség a hadsereg által elkövetett cselekményekért.
  Az ENSZ általi jegyzékbe vétel időpontja: 2011.2.26. |
| --- | --- |

4.

JABIR, Abu Bakr Yunis, vezérőrnagy

Születési idő: 1952. Születési hely: Jalo, Líbia.

Védelmi miniszter. Általános felelősség a hadsereg által elkövetett cselekményekért.

Az ENSZ általi jegyzékbe vétel időpontja: 2011.2.26.

| 5. | MATUQ, Matuq Mohammed

  Születési idő: 1956. Születési hely: Khoms.
  A kongresszus közszolgáltatásokért felelős titkára. A rezsim magas rangú tisztviselője. Részt vett a forradalmi bizottságokban. Korábban részt vett a rendszert bíráló szervezetek felszámolásában és az ellenük elkövetett erőszakos cselekményekben.
  Az ENSZ általi jegyzékbe vétel időpontja: 2011.2.26. |
| --- | --- |

5.

MATUQ, Matuq Mohammed

Születési idő: 1956. Születési hely: Khoms.

A kongresszus közszolgáltatásokért felelős titkára. A rezsim magas rangú tisztviselője. Részt vett a forradalmi bizottságokban. Korábban részt vett a rendszert bíráló szervezetek felszámolásában és az ellenük elkövetett erőszakos cselekményekben.

Az ENSZ általi jegyzékbe vétel időpontja: 2011.2.26.

| 6. | QADHAF AL-DAM, Sayyid Mohammed

  Születési idő: 1948. Születési hely: Sirte, Líbia.
  Muammar QADHAFI unokatestvére. Az 1980-as években részt vett a rendszer bírálóinak meggyilkolásában és az értesülések szerint több, Európában elkövetett gyilkosságért is felelős. Egyes feltételezések szerint fegyverbeszerzésekben is részt vett.
  Az ENSZ általi jegyzékbe vétel időpontja: 2011.2.26. |
| --- | --- |

6.

QADHAF AL-DAM, Sayyid Mohammed

Születési idő: 1948. Születési hely: Sirte, Líbia.

Muammar QADHAFI unokatestvére. Az 1980-as években részt vett a rendszer bírálóinak meggyilkolásában és az értesülések szerint több, Európában elkövetett gyilkosságért is felelős. Egyes feltételezések szerint fegyverbeszerzésekben is részt vett.

Az ENSZ általi jegyzékbe vétel időpontja: 2011.2.26.

| 7. | QADHAFI, Aisha Muammar

  Születési idő: 1978. Születési hely: Tripoli, Líbia.
  Muammar QADHAFI lánya. Szoros kapcsolatban áll a rezsimmel.
  Az ENSZ általi jegyzékbe vétel időpontja: 2011.2.26. |
| --- | --- |

7.

QADHAFI, Aisha Muammar

Születési idő: 1978. Születési hely: Tripoli, Líbia.

Muammar QADHAFI lánya. Szoros kapcsolatban áll a rezsimmel.

Az ENSZ általi jegyzékbe vétel időpontja: 2011.2.26.

| 8. | QADHAFI, Hannibal Muammar

  Útlevélszám: B/002210. Születési idő: 1975.9.20. Születési hely: Tripoli, Líbia.
  Muammar QADHAFI fia. Szoros kapcsolatban áll a rezsimmel.
  Az ENSZ általi jegyzékbe vétel időpontja: 2011.2.26. |
| --- | --- |

8.

QADHAFI, Hannibal Muammar

Útlevélszám: B/002210. Születési idő: 1975.9.20. Születési hely: Tripoli, Líbia.

Muammar QADHAFI fia. Szoros kapcsolatban áll a rezsimmel.

Az ENSZ általi jegyzékbe vétel időpontja: 2011.2.26.

| 9. | QADHAFI, Khamis Muammar

  Születési idő: 1978. Születési hely: Tripoli, Líbia.
  Muammar QADHAFI fia. Szoros kapcsolatban áll a rezsimmel. A tüntetők elleni fellépésben részt vevő katonai egységeket irányított.
  Az ENSZ általi jegyzékbe vétel időpontja: 2011.2.26. |
| --- | --- |

9.

QADHAFI, Khamis Muammar

Születési idő: 1978. Születési hely: Tripoli, Líbia.

Muammar QADHAFI fia. Szoros kapcsolatban áll a rezsimmel. A tüntetők elleni fellépésben részt vevő katonai egységeket irányított.

Az ENSZ általi jegyzékbe vétel időpontja: 2011.2.26.

| 10. | QADHAFI, Mohammed Muammar

  Születési idő: 1970. Születési hely: Tripoli, Líbia.
  Muammar QADHAFI fia. Szoros kapcsolatban áll a rezsimmel.
  Az ENSZ általi jegyzékbe vétel időpontja: 2011.2.26. |
| --- | --- |

10.

QADHAFI, Mohammed Muammar

Születési idő: 1970. Születési hely: Tripoli, Líbia.

Muammar QADHAFI fia. Szoros kapcsolatban áll a rezsimmel.

Az ENSZ általi jegyzékbe vétel időpontja: 2011.2.26.

| 11. | QADHAFI, Muammar Mohammed Abu Minyar

  Születési idő: 1942. Születési hely: Sirte, Líbia.
  A Forradalom vezetője, a fegyveres erők legfőbb parancsnoka. Parancsot adott a tüntetők elleni erőszakos fellépésre és egyéb emberi jogi visszaélésekre.
  Az ENSZ általi jegyzékbe vétel időpontja: 2011.2.26. |
| --- | --- |

11.

QADHAFI, Muammar Mohammed Abu Minyar

Születési idő: 1942. Születési hely: Sirte, Líbia.

A Forradalom vezetője, a fegyveres erők legfőbb parancsnoka. Parancsot adott a tüntetők elleni erőszakos fellépésre és egyéb emberi jogi visszaélésekre.

Az ENSZ általi jegyzékbe vétel időpontja: 2011.2.26.

| 12. | QADHAFI, Mutassim

  Születési idő: 1976. Születési hely: Tripoli, Líbia.
  Nemzeti biztonsági tanácsadó. Muammar QADHAFI fia. Szoros kapcsolatban áll a rezsimmel.
  Az ENSZ általi jegyzékbe vétel időpontja: 2011.2.26. |
| --- | --- |

12.

QADHAFI, Mutassim

Születési idő: 1976. Születési hely: Tripoli, Líbia.

Nemzeti biztonsági tanácsadó. Muammar QADHAFI fia. Szoros kapcsolatban áll a rezsimmel.

Az ENSZ általi jegyzékbe vétel időpontja: 2011.2.26.

| 13. | QADHAFI, Saadi

  Útlevélszám: 014797. Születési idő: 1973.5.25. Születési hely: Tripoli, Líbia.
  A különleges erők parancsnoka. Muammar QADHAFI fia. Szoros kapcsolatban áll a rezsimmel. A tüntetők elleni fellépésben részt vevő katonai egységeket irányított.
  Az ENSZ általi jegyzékbe vétel időpontja: 2011.2.26. |
| --- | --- |

13.

QADHAFI, Saadi

Útlevélszám: 014797. Születési idő: 1973.5.25. Születési hely: Tripoli, Líbia.

A különleges erők parancsnoka. Muammar QADHAFI fia. Szoros kapcsolatban áll a rezsimmel. A tüntetők elleni fellépésben részt vevő katonai egységeket irányított.

Az ENSZ általi jegyzékbe vétel időpontja: 2011.2.26.

| 14. | QADHAFI, Saif al-Arab

  Születési idő: 1982. Születési hely: Tripoli, Líbia.
  Muammar QADHAFI fia. Szoros kapcsolatban áll a rezsimmel.
  Az ENSZ általi jegyzékbe vétel időpontja: 2011.2.26. |
| --- | --- |

14.

QADHAFI, Saif al-Arab

Születési idő: 1982. Születési hely: Tripoli, Líbia.

Muammar QADHAFI fia. Szoros kapcsolatban áll a rezsimmel.

Az ENSZ általi jegyzékbe vétel időpontja: 2011.2.26.

| 15. | QADHAFI, Saif al-Islam

  Útlevélszám: B014995. Születési idő: 1972.6.25. Születési hely: Tripoli, Líbia.
  Igazgató, Qadhafi Alapítvány. Muammar QADHAFI fia. Szoros kapcsolatban áll a rezsimmel. A tüntetők elleni erőszakra buzdító nyilvános nyilatkozatokat tett.
  Az ENSZ általi jegyzékbe vétel időpontja: 2011.2.26. |
| --- | --- |

15.

QADHAFI, Saif al-Islam

Útlevélszám: B014995. Születési idő: 1972.6.25. Születési hely: Tripoli, Líbia.

Igazgató, Qadhafi Alapítvány. Muammar QADHAFI fia. Szoros kapcsolatban áll a rezsimmel. A tüntetők elleni erőszakra buzdító nyilvános nyilatkozatokat tett.

Az ENSZ általi jegyzékbe vétel időpontja: 2011.2.26.

| 16. | AL-SENUSSI, Abdullah, ezredes (Al-Megrahi)

  Születési idő: 1949. Születési hely: Szudán.
  A katonai hírszerzés vezetője. A katonai hírszerzés részt vett a tüntetők elleni erőszakos cselekményekben. A gyanú szerint részt vett az Abu Salim börtönben végrehajtott mészárlásban. Távollétében elítélték az UTA-merényletben való részvételért. Muammar QADHAFI sógora.
  Az ENSZ általi jegyzékbe vétel időpontja: 2011.2.26. |
| --- | --- |

16.

AL-SENUSSI, Abdullah, ezredes (Al-Megrahi)

Születési idő: 1949. Születési hely: Szudán.

A katonai hírszerzés vezetője. A katonai hírszerzés részt vett a tüntetők elleni erőszakos cselekményekben. A gyanú szerint részt vett az Abu Salim börtönben végrehajtott mészárlásban. Távollétében elítélték az UTA-merényletben való részvételért. Muammar QADHAFI sógora.

Az ENSZ általi jegyzékbe vétel időpontja: 2011.2.26.

| 17. | AL QADHAFI, Quren Salih Quren

  Líbia csádi nagykövete. Csádból a líbiai Szabhába távozott. Közvetlenül részt vett a rezsimet szolgáló zsoldos katonák toborzásában és tevékenységük koordinálásában.
  Az ENSZ általi jegyzékbe vétel időpontja: 2011.3.17. |
| --- | --- |

17.

AL QADHAFI, Quren Salih Quren

Líbia csádi nagykövete. Csádból a líbiai Szabhába távozott. Közvetlenül részt vett a rezsimet szolgáló zsoldos katonák toborzásában és tevékenységük koordinálásában.

Az ENSZ általi jegyzékbe vétel időpontja: 2011.3.17.

| 18. | AL KUNI, Amid Husain, ezredes

  Ghat kormányzója (Dél-Líbia). Közvetlenül részt vett zsoldos katonák toborzásában.
  Az ENSZ általi jegyzékbe vétel időpontja: 2011.3.17.” |
| --- | --- |

18.

AL KUNI, Amid Husain, ezredes

Ghat kormányzója (Dél-Líbia). Közvetlenül részt vett zsoldos katonák toborzásában.

Az ENSZ általi jegyzékbe vétel időpontja: 2011.3.17.”

---

II. MELLÉKLET

„II. MELLÉKLET

Az 5. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett személyek jegyzéke

| | Név | Azonosító adatok | A jegyzékbe vétel okai | A jegyzékbe vétel időpontja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | ABDULHAFIZ, Mas'ud, ezredes | A fegyveres erők parancsnoka. | A fegyveres erők harmadik legfontosabb embere. Jelentős szerepet tölt be a katonai hírszerzésben. | 2011.2.28. |
| 2. | ABDUSSALAM, Mohammed | A Külső Biztonsági Szervezet Terrorizmus Elleni Részlegének vezetője.
  Születési idő: 1952.
  Születési hely: Tripoli, Líbia. | Fontos forradalmi bizottsági tag.
  Szoros kapcsolatban áll Muammar QADHAFI-val. | 2011.2.28. |
| 3. | ABU SHAARIYA | A Külső Biztonsági Szervezet helyettes vezetője. | A rezsim fontos tisztviselője.
  Muammar QADHAFI sógora. | 2011.2.28. |
| 4. | ASHKAL, Al-Barrani | A katonai hírszerzés igazgató-helyettese | A rezsim magas rangú tisztviselője. | 2011.2.28. |
| 5. | ASHKAL, Omar | A forradalmi bizottságok mozgalmának vezetője.
  Születési hely: Sirte, Líbia. | A forradalmi bizottságok részt vettek a tüntetők elleni erőszakos cselekményekben. | 2011.2.28. |
| 6. | QADHAF AL-DAM, Ahmed Mohammed | Születési idő: 1952.
  Születési hely: Egyiptom. | Muammar QADHAFI unokatestvére. Egyes vélekedések szerint 1995 óta a Qadhafi személyes biztonságáért felelős elit katonai zászlóalj parancsnoka és a Külső Biztonsági Szervezet kulcsfontosságú tagja. Közreműködött a rendszer líbiai bírálói ellen külföldön végrehajtott műveletek tervezésében, és közvetlenül is részt vett terrorista tevékenységben. | 2011.2.28. |
| 7. | AL-BARASSI, Safia Farkash | Születési idő: 1952.
  Születési hely: Al Bayda, Líbia. | Muammar QADHAFI felesége.
  Szoros kapcsolatban áll a rezsimmel. | 2011.2.28. |
| 8. | SALEH, Bachir | Születési idő: 1946.
  Születési hely: Traghen. | Az elnöki kabinet vezetője.
  Szoros kapcsolatban áll a rezsimmel. | 2011.2.28. |
| 9. | TOHAMI, Khaled, tábornok | Születési idő: 1946.
  Születési hely: Genzur. | A Belső Biztonsági Hivatal igazgatója.
  Szoros kapcsolatban áll a rezsimmel. | 2011.2.28. |
| 10. | FARKASH, Mohammed Boucharaya | Születési idő: 1949. július 1.
  Születési hely: Al-Bayda. | A Külső Biztonsági Hivatal hírszerzési igazgatója.
  Szoros kapcsolatban áll a rezsimmel. | 2011.2.28. |
| 11. | EL-KASSIM ZOUAI, Mohamed Abou | | Az Általános Népi Kongresszus főtitkára; részt vett a tüntetők elleni erőszakos fellépésben. | 2011.3.21. |
| 12. | AL-MAHMOUDI, Baghdadi | | Moamer Kadhafi kormányának miniszterelnöke; részt vett a tüntetők elleni erőszakos fellépésben. | 2011.3.21. |
| 13. | HIJAZI, Mohamad Mahmoud | | Moamer Kadhafi kormányának egészségügyi és környezetvédelmi minisztere; részt vett a tüntetők elleni erőszakos fellépésben. | 2011.3.21. |
| 14. | ZLITNI, Abdelhaziz | Születési idő: 1935. | Moamer Kadhafi kormányának a tervezésért és a pénzügyekért felelős minisztere; részt vett a tüntetők elleni erőszakos fellépésben. | 2011.3.21. |
| 15. | HOUEJ, Mohamad Ali | Születési idő: 1949.
  Születési hely: Al-Azizia (Tripoli mellett). | Moamer Kadhafi kormányának ipari, gazdasági és kereskedelmi minisztere; részt vett a tüntetők elleni erőszakos fellépésben. | 2011.3.21. |
| 16. | AL-GAOUD, Abdelmajid | | Moamer Kadhafi kormányának a mezőgazdaságért, valamint az állati és a tengeri erőforrásokért felelős minisztere. | 2011.3.21. |
| 17. | AL-CHARIF, Ibrahim Zarroug | | Moamer Kadhafi kormányának szociális minisztere; részt vett a tüntetők elleni erőszakos fellépésben. | 2011.3.21. |
| 18. | FAKHIRI, Abdelkebir Mohamad | | Moamer Kadhafi kormányának oktatásért, felsőoktatásért és kutatásért felelős minisztere; részt vett a tüntetők elleni erőszakos fellépésben. | 2011.3.21. |
| 19. | ZIDANE, Mohamad Ali | | Moamer Kadhafi kormányának közlekedési minisztere; részt vett a tüntetők elleni erőszakos fellépésben. | 2011.3.21. |
| 20. | KOUSSA, Moussa Mohamad | | Moamer Kadhafi kormányának külügyminisztere; részt vett a tüntetők elleni erőszakos fellépésben. | 2011.3.21. |
| 21. | MANSOUR, Abdallah | | Moamer Kadhafi közeli munkatársa, vezető szerepe van a biztonsági szolgálatokban, az állami rádió és televízió korábbi igazgatója; részt vett a tüntetők elleni erőszakos fellépésben. | 2011.3.21.” |

Név

Azonosító adatok

A jegyzékbe vétel okai

A jegyzékbe vétel időpontja

1.

ABDULHAFIZ, Mas'ud, ezredes

A fegyveres erők parancsnoka.

A fegyveres erők harmadik legfontosabb embere. Jelentős szerepet tölt be a katonai hírszerzésben.

2011.2.28.

2.

ABDUSSALAM, Mohammed

A Külső Biztonsági Szervezet Terrorizmus Elleni Részlegének vezetője.

Születési idő: 1952.

Születési hely: Tripoli, Líbia.

Fontos forradalmi bizottsági tag.

Szoros kapcsolatban áll Muammar QADHAFI-val.

2011.2.28.

3.

ABU SHAARIYA

A Külső Biztonsági Szervezet helyettes vezetője.

A rezsim fontos tisztviselője.

Muammar QADHAFI sógora.

2011.2.28.

4.

ASHKAL, Al-Barrani

A katonai hírszerzés igazgató-helyettese

A rezsim magas rangú tisztviselője.

2011.2.28.

5.

ASHKAL, Omar

A forradalmi bizottságok mozgalmának vezetője.

Születési hely: Sirte, Líbia.

A forradalmi bizottságok részt vettek a tüntetők elleni erőszakos cselekményekben.

2011.2.28.

6.

QADHAF AL-DAM, Ahmed Mohammed

Születési idő: 1952.

Születési hely: Egyiptom.

Muammar QADHAFI unokatestvére. Egyes vélekedések szerint 1995 óta a Qadhafi személyes biztonságáért felelős elit katonai zászlóalj parancsnoka és a Külső Biztonsági Szervezet kulcsfontosságú tagja. Közreműködött a rendszer líbiai bírálói ellen külföldön végrehajtott műveletek tervezésében, és közvetlenül is részt vett terrorista tevékenységben.

2011.2.28.

7.

AL-BARASSI, Safia Farkash

Születési idő: 1952.

Születési hely: Al Bayda, Líbia.

Muammar QADHAFI felesége.

Szoros kapcsolatban áll a rezsimmel.

2011.2.28.

8.

SALEH, Bachir

Születési idő: 1946.

Születési hely: Traghen.

Az elnöki kabinet vezetője.

Szoros kapcsolatban áll a rezsimmel.

2011.2.28.

9.

TOHAMI, Khaled, tábornok

Születési idő: 1946.

Születési hely: Genzur.

A Belső Biztonsági Hivatal igazgatója.

Szoros kapcsolatban áll a rezsimmel.

2011.2.28.

10.

FARKASH, Mohammed Boucharaya

Születési idő: 1949. július 1.

Születési hely: Al-Bayda.

A Külső Biztonsági Hivatal hírszerzési igazgatója.

Szoros kapcsolatban áll a rezsimmel.

2011.2.28.

11.

EL-KASSIM ZOUAI, Mohamed Abou

Az Általános Népi Kongresszus főtitkára; részt vett a tüntetők elleni erőszakos fellépésben.

2011.3.21.

12.

AL-MAHMOUDI, Baghdadi

Moamer Kadhafi kormányának miniszterelnöke; részt vett a tüntetők elleni erőszakos fellépésben.

2011.3.21.

13.

HIJAZI, Mohamad Mahmoud

Moamer Kadhafi kormányának egészségügyi és környezetvédelmi minisztere; részt vett a tüntetők elleni erőszakos fellépésben.

2011.3.21.

14.

ZLITNI, Abdelhaziz

Születési idő: 1935.

Moamer Kadhafi kormányának a tervezésért és a pénzügyekért felelős minisztere; részt vett a tüntetők elleni erőszakos fellépésben.

2011.3.21.

15.

HOUEJ, Mohamad Ali

Születési idő: 1949.

Születési hely: Al-Azizia (Tripoli mellett).

Moamer Kadhafi kormányának ipari, gazdasági és kereskedelmi minisztere; részt vett a tüntetők elleni erőszakos fellépésben.

2011.3.21.

16.

AL-GAOUD, Abdelmajid

Moamer Kadhafi kormányának a mezőgazdaságért, valamint az állati és a tengeri erőforrásokért felelős minisztere.

2011.3.21.

17.

AL-CHARIF, Ibrahim Zarroug

Moamer Kadhafi kormányának szociális minisztere; részt vett a tüntetők elleni erőszakos fellépésben.

2011.3.21.

18.

FAKHIRI, Abdelkebir Mohamad

Moamer Kadhafi kormányának oktatásért, felsőoktatásért és kutatásért felelős minisztere; részt vett a tüntetők elleni erőszakos fellépésben.

2011.3.21.

19.

ZIDANE, Mohamad Ali

Moamer Kadhafi kormányának közlekedési minisztere; részt vett a tüntetők elleni erőszakos fellépésben.

2011.3.21.

20.

KOUSSA, Moussa Mohamad

Moamer Kadhafi kormányának külügyminisztere; részt vett a tüntetők elleni erőszakos fellépésben.

2011.3.21.

21.

MANSOUR, Abdallah

Moamer Kadhafi közeli munkatársa, vezető szerepe van a biztonsági szolgálatokban, az állami rádió és televízió korábbi igazgatója; részt vett a tüntetők elleni erőszakos fellépésben.

2011.3.21.”

---

III. MELLÉKLET

„III. MELLÉKLET

A 6. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett személyek és szervezetek jegyzéke

| 1. | QADHAFI, Aisha Muammar

  Születési idő: 1978. Születési hely: Tripoli, Líbia.
  Muammar QADHAFI lánya. Szoros kapcsolatban áll a rezsimmel.
  Az ENSZ általi jegyzékbe vétel időpontja: 2011.2.26. |
| --- | --- |

1.

QADHAFI, Aisha Muammar

Születési idő: 1978. Születési hely: Tripoli, Líbia.

Muammar QADHAFI lánya. Szoros kapcsolatban áll a rezsimmel.

Az ENSZ általi jegyzékbe vétel időpontja: 2011.2.26.

| 2. | QADHAFI, Hannibal Muammar

  Útlevélszám: B/002210. Születési idő: 1975.9.20. Születési hely: Tripoli, Líbia.
  Muammar QADHAFI fia. Szoros kapcsolatban áll a rezsimmel.
  Az ENSZ általi jegyzékbe vétel időpontja: 2011.2.26. |
| --- | --- |

2.

QADHAFI, Hannibal Muammar

Útlevélszám: B/002210. Születési idő: 1975.9.20. Születési hely: Tripoli, Líbia.

Muammar QADHAFI fia. Szoros kapcsolatban áll a rezsimmel.

Az ENSZ általi jegyzékbe vétel időpontja: 2011.2.26.

| 3. | QADHAFI, Khamis Muammar

  Születési idő: 1978. Születési hely: Tripoli, Líbia.
  Muammar QADHAFI fia. Szoros kapcsolatban áll a rezsimmel. A tüntetők elleni fellépésben részt vevő katonai egységeket irányított.
  Az ENSZ általi jegyzékbe vétel időpontja: 2011.2.26. |
| --- | --- |

3.

QADHAFI, Khamis Muammar

Születési idő: 1978. Születési hely: Tripoli, Líbia.

Muammar QADHAFI fia. Szoros kapcsolatban áll a rezsimmel. A tüntetők elleni fellépésben részt vevő katonai egységeket irányított.

Az ENSZ általi jegyzékbe vétel időpontja: 2011.2.26.

| 4. | QADHAFI, Muammar Mohammed Abu Minyar

  Születési idő: 1942. Születési hely: Sirte, Líbia.
  A Forradalom vezetője, a fegyveres erők legfőbb parancsnoka. Parancsot adott a tüntetők elleni erőszakos fellépésre és egyéb emberi jogi visszaélésekre.
  Az ENSZ általi jegyzékbe vétel időpontja: 2011.2.26. |
| --- | --- |

4.

QADHAFI, Muammar Mohammed Abu Minyar

Születési idő: 1942. Születési hely: Sirte, Líbia.

A Forradalom vezetője, a fegyveres erők legfőbb parancsnoka. Parancsot adott a tüntetők elleni erőszakos fellépésre és egyéb emberi jogi visszaélésekre.

Az ENSZ általi jegyzékbe vétel időpontja: 2011.2.26.

| 5. | QADHAFI, Mutassim

  Születési idő: 1976. Születési hely: Tripoli, Líbia.
  Nemzeti biztonsági tanácsadó. Muammar QADHAFI fia. Szoros kapcsolatban áll a rezsimmel.
  Az ENSZ általi jegyzékbe vétel időpontja: 2011.2.26. |
| --- | --- |

5.

QADHAFI, Mutassim

Születési idő: 1976. Születési hely: Tripoli, Líbia.

Nemzeti biztonsági tanácsadó. Muammar QADHAFI fia. Szoros kapcsolatban áll a rezsimmel.

Az ENSZ általi jegyzékbe vétel időpontja: 2011.2.26.

| 6. | QADHAFI, Saif al-Islam

  Igazgató, QADHAFI Alapítvány. Útlevélszám: B014995. Születési idő: 1972.6.25. Születési hely: Tripoli, Líbia. Muammar QADHAFI fia. Szoros kapcsolatban áll a rezsimmel. A tüntetők elleni erőszakra buzdító nyilvános nyilatkozatokat tett.
  Az ENSZ általi jegyzékbe vétel időpontja: 2011.2.26. |
| --- | --- |

6.

QADHAFI, Saif al-Islam

Igazgató, QADHAFI Alapítvány. Útlevélszám: B014995. Születési idő: 1972.6.25. Születési hely: Tripoli, Líbia. Muammar QADHAFI fia. Szoros kapcsolatban áll a rezsimmel. A tüntetők elleni erőszakra buzdító nyilvános nyilatkozatokat tett.

Az ENSZ általi jegyzékbe vétel időpontja: 2011.2.26.

| 7. | DORDA, Abu Zayd Umar

  Igazgató, Külső Biztonsági Szervezet. A rezsim támogatója. A külső hírszerző hivatal vezetője.
  Az ENSZ általi jegyzékbe vétel időpontja: 2011.3.17. (Az EU általi jegyzékbe vétel időpontja: 2011.2.28.) |
| --- | --- |

7.

DORDA, Abu Zayd Umar

Igazgató, Külső Biztonsági Szervezet. A rezsim támogatója. A külső hírszerző hivatal vezetője.

Az ENSZ általi jegyzékbe vétel időpontja: 2011.3.17. (Az EU általi jegyzékbe vétel időpontja: 2011.2.28.)

| 8. | JABIR, Abu Bakr Yunis, vezérőrnagy

  Születési idő: 1952. Születési hely: Jalo, Líbia.
  Védelmi miniszter. Általános felelősség a hadsereg által elkövetett cselekményekért.
  Az ENSZ általi jegyzékbe vétel időpontja: 2011.3.17. (Az EU általi jegyzékbe vétel időpontja: 2011.2.28.) |
| --- | --- |

8.

JABIR, Abu Bakr Yunis, vezérőrnagy

Születési idő: 1952. Születési hely: Jalo, Líbia.

Védelmi miniszter. Általános felelősség a hadsereg által elkövetett cselekményekért.

Az ENSZ általi jegyzékbe vétel időpontja: 2011.3.17. (Az EU általi jegyzékbe vétel időpontja: 2011.2.28.)

| 9. | MATUQ, Matuq Mohammed

  Születési idő: 1956. Születési hely: Khoms.
  A kongresszus közszolgáltatásokért felelős titkára. A rezsim magas rangú tisztviselője. Részt vett a forradalmi bizottságokban. Korábban részt vett a rendszert bíráló szervezetek felszámolásában és az ellenük elkövetett erőszakos cselekményekben.
  Az ENSZ általi jegyzékbe vétel időpontja: 2011.3.17. (Az EU általi jegyzékbe vétel időpontja: 2011.2.28.) |
| --- | --- |

9.

MATUQ, Matuq Mohammed

Születési idő: 1956. Születési hely: Khoms.

A kongresszus közszolgáltatásokért felelős titkára. A rezsim magas rangú tisztviselője. Részt vett a forradalmi bizottságokban. Korábban részt vett a rendszert bíráló szervezetek felszámolásában és az ellenük elkövetett erőszakos cselekményekben.

Az ENSZ általi jegyzékbe vétel időpontja: 2011.3.17. (Az EU általi jegyzékbe vétel időpontja: 2011.2.28.)

| 10. | QADHAFI, Mohammed Muammar

  Születési idő: 1970. Születési hely: Tripoli, Líbia.
  Muammar QADHAFI fia. Szoros kapcsolatban áll a rezsimmel.
  Az ENSZ általi jegyzékbe vétel időpontja: 2011.3.17. (Az EU általi jegyzékbe vétel időpontja: 2011.2.28.) |
| --- | --- |

10.

QADHAFI, Mohammed Muammar

Születési idő: 1970. Születési hely: Tripoli, Líbia.

Muammar QADHAFI fia. Szoros kapcsolatban áll a rezsimmel.

Az ENSZ általi jegyzékbe vétel időpontja: 2011.3.17. (Az EU általi jegyzékbe vétel időpontja: 2011.2.28.)

| 11. | QADHAFI, Saadi

  Beosztása: a különleges erők parancsnoka.
  Muammar QADHAFI fia. Szoros kapcsolatban áll a rezsimmel. A tüntetők elleni fellépésben részt vevő katonai egységeket irányított.
  Születési idő: 1973.5.25. Születési hely: Tripoli, Líbia. Útlevél száma: 014797.
  Az ENSZ általi jegyzékbe vétel időpontja: 2011.3.17. (Az EU általi jegyzékbe vétel időpontja: 2011.2.28.) |
| --- | --- |

11.

QADHAFI, Saadi

Beosztása: a különleges erők parancsnoka.

Muammar QADHAFI fia. Szoros kapcsolatban áll a rezsimmel. A tüntetők elleni fellépésben részt vevő katonai egységeket irányított.

Születési idő: 1973.5.25. Születési hely: Tripoli, Líbia. Útlevél száma: 014797.

Az ENSZ általi jegyzékbe vétel időpontja: 2011.3.17. (Az EU általi jegyzékbe vétel időpontja: 2011.2.28.)

| 12. | QADHAFI, Saif al-Arab

  Muammar QADHAFI fia. Szoros kapcsolatban áll a rezsimmel.
  Születési idő: 1982. Születési hely: Tripoli, Líbia.
  Az ENSZ általi jegyzékbe vétel időpontja: 2011.3.17. (Az EU általi jegyzékbe vétel időpontja: 2011.2.28.) |
| --- | --- |

12.

QADHAFI, Saif al-Arab

Muammar QADHAFI fia. Szoros kapcsolatban áll a rezsimmel.

Születési idő: 1982. Születési hely: Tripoli, Líbia.

Az ENSZ általi jegyzékbe vétel időpontja: 2011.3.17. (Az EU általi jegyzékbe vétel időpontja: 2011.2.28.)

| 13. | AL-SENUSSI, Abdullah, ezredes (Al-Megrahi)

  Születési idő: 1949. Születési hely: Szudán.
  A katonai hírszerzés vezetője. A katonai hírszerzés részt vett a tüntetők elleni erőszakos cselekményekben. A gyanú szerint részt vett az Abu Salim börtönben végrehajtott mészárlásban. Távollétében elítélték az UTA-merényletben való részvételért. Muammar QADHAFI sógora.
  Az ENSZ általi jegyzékbe vétel időpontja: 2011.3.17. (Az EU általi jegyzékbe vétel időpontja: 2011.2.28.) |
| --- | --- |

13.

AL-SENUSSI, Abdullah, ezredes (Al-Megrahi)

Születési idő: 1949. Születési hely: Szudán.

A katonai hírszerzés vezetője. A katonai hírszerzés részt vett a tüntetők elleni erőszakos cselekményekben. A gyanú szerint részt vett az Abu Salim börtönben végrehajtott mészárlásban. Távollétében elítélték az UTA-merényletben való részvételért. Muammar QADHAFI sógora.

Az ENSZ általi jegyzékbe vétel időpontja: 2011.3.17. (Az EU általi jegyzékbe vétel időpontja: 2011.2.28.)

Szervezetek

| 1. | Líbiai Központi Bank (Central Bank of Libya)

  Muammar QADHAFI és családja irányítása alatt áll, a rendszer potenciális finanszírozási forrása.
  Az ENSZ általi jegyzékbe vétel időpontja: 2011.3.17. (Az EU általi jegyzékbe vétel időpontja: 2011.3.10.) |
| --- | --- |

1.

Líbiai Központi Bank (Central Bank of Libya)

Muammar QADHAFI és családja irányítása alatt áll, a rendszer potenciális finanszírozási forrása.

Az ENSZ általi jegyzékbe vétel időpontja: 2011.3.17. (Az EU általi jegyzékbe vétel időpontja: 2011.3.10.)

| 2. | Líbiai Befektetési Hatóság (Libyan Investment Authority)

  Muammar QADHAFI és családja irányítása alatt áll, a rendszer potenciális finanszírozási forrása.
  Más néven: Libyan Arab Foreign Investment Company (LAFICO) 1 Fateh Tower Office No.99 22nd Floor, Borgaida Street, Tripoli, 1103 Libya
  Az ENSZ általi jegyzékbe vétel időpontja: 2011.3.17. (Az EU általi jegyzékbe vétel időpontja: 2011.3.10.) |
| --- | --- |

2.

Líbiai Befektetési Hatóság (Libyan Investment Authority)

Muammar QADHAFI és családja irányítása alatt áll, a rendszer potenciális finanszírozási forrása.

Más néven: Libyan Arab Foreign Investment Company (LAFICO) 1 Fateh Tower Office No.99 22nd Floor, Borgaida Street, Tripoli, 1103 Libya

Az ENSZ általi jegyzékbe vétel időpontja: 2011.3.17. (Az EU általi jegyzékbe vétel időpontja: 2011.3.10.)

| 3. | Líbiai Külkereskedelmi Bank (Libyan Foreign Bank)

  Muammar QADHAFI és családja irányítása alatt áll, a rendszer potenciális finanszírozási forrása.
  Az ENSZ általi jegyzékbe vétel időpontja: 2011.3.17. (Az EU általi jegyzékbe vétel időpontja: 2011.3.10.) |
| --- | --- |

3.

Líbiai Külkereskedelmi Bank (Libyan Foreign Bank)

Muammar QADHAFI és családja irányítása alatt áll, a rendszer potenciális finanszírozási forrása.

Az ENSZ általi jegyzékbe vétel időpontja: 2011.3.17. (Az EU általi jegyzékbe vétel időpontja: 2011.3.10.)

| 4. | Líbiai Afrikai Befektetési Társaság (Libya Africa Investment Portfolio)

  Muammar QADHAFI és családja irányítása alatt áll, a rendszer potenciális finanszírozási forrása.Jamahiriya Street, LAP Building, PO Box 91330, Tripoli, LibyaAz ENSZ általi jegyzékbe vétel időpontja: 2011.3.17. (Az EU általi jegyzékbe vétel időpontja: 2011.3.10.) |
| --- | --- |

4.

Líbiai Afrikai Befektetési Társaság (Libya Africa Investment Portfolio)

Muammar QADHAFI és családja irányítása alatt áll, a rendszer potenciális finanszírozási forrása.

Az ENSZ általi jegyzékbe vétel időpontja: 2011.3.17. (Az EU általi jegyzékbe vétel időpontja: 2011.3.10.)

| 5. | Líbiai Nemzeti Olajtársaság (Libyan National Oil Corporation)

  Muammar QADHAFI és családja irányítása alatt áll, a rendszer potenciális finanszírozási forrása.Bashir Saadwi Street, Tripoli, Tarabulus, LibyaAz ENSZ általi jegyzékbe vétel időpontja: 2011.3.17.” |
| --- | --- |

5.

Líbiai Nemzeti Olajtársaság (Libyan National Oil Corporation)

Muammar QADHAFI és családja irányítása alatt áll, a rendszer potenciális finanszírozási forrása.

Az ENSZ általi jegyzékbe vétel időpontja: 2011.3.17.”

---

IV. MELLÉKLET

„IV. MELLÉKLET

A 6. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett személyek és szervezetek jegyzéke

| | Név | Azonosító adatok | A jegyzékbe vétel okai | A jegyzékbe vétel időpontja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | ABDULHAFIZ, Mas'ud, ezredes | A fegyveres erők parancsnoka. | A fegyveres erők harmadik legfontosabb embere. Jelentős szerepet tölt be a katonai hírszerzésben. | 2011.2.28. |
| 2. | ABDUSSALAM, Mohammed | A Külső Biztonsági Szervezet Terrorizmus Elleni Részlegének vezetője.
  Születési idő: 1952.
  Születési hely: Tripoli, Líbia. | Fontos forradalmi bizottsági tag. Szoros kapcsolatban áll Moamer Kadhafival. | 2011.2.28. |
| 3. | ABU SHAARIYA | A Külső Biztonsági Szervezet helyettes vezetője. | A rezsim fontos tisztviselője. Moamer Kadhafi sógora. | 2011.2.28. |
| 4. | ASHKAL, Al-Barrani | A katonai hírszerzés igazgatóhelyettese | A rezsim magas rangú tisztviselője. | 2011.2.28. |
| 5. | ASHKAL, Omar | A forradalmi bizottságok mozgalmának vezetője.
  Születési hely: Sirte, Líbia. | A forradalmi bizottságok részt vettek a tüntetők elleni erőszakos cselekményekben. | 2011.2.28. |
| 6. | AL-BAGHDADI, dr. Abdulqader Mohammed | A forradalmi bizottságok összekötő hivatalának vezetője.
  Útlevél száma: B010574.
  Születési idő: 1950. július 1. | A forradalmi bizottságok részt vettek a tüntetők elleni erőszakos cselekményekben. | 2011.2.28. |
| 7. | DIBRI, Abdulqader Yusef | A Moamer Kadhafi személyes biztonságáért felelős szolgálat vezetője.
  Születési idő: 1946.
  Születési hely: Houn, Líbia. | Ő felel a rezsim biztonságáért, és irányította a rendszer bírálói ellen elkövetett korábbi erőszakos cselekményeket. | 2011.2.28. |
| 8. | QADHAF AL-DAM, Ahmed Mohammed | Születési idő: 1952.
  Születési hely: Egyiptom. | Moamer Kadhafi unokatestvére. Egyes vélekedések szerint 1995 óta a Kadhafi személyes biztonságáért felelős elit katonai zászlóalj parancsnoka és a Külső Biztonsági Szervezet kulcsfontosságú tagja. Közreműködött a rendszer líbiai bírálói ellen külföldön végrehajtott műveletek tervezésében, és közvetlenül is részt vett terrorista tevékenységben. | 2011.2.28. |
| 9. | QADHAF AL-DAM, Sayyid Mohammed | Születési idő: 1948.
  Születési hely: Sirte, Líbia. | Moamer Kadhafi unokatestvére. Az 1980-as években részt vett a rendszer bírálóinak meggyilkolásában és az értesülések szerint több, Európában elkövetett gyilkosságért is felelős. Egyes vélekedések szerint fegyverbeszerzésekben is részt vett. | 2011.2.28. |
| 10. | AL-BARASSI, Safia Farkash | Születési idő: 1952.
  Születési hely: Al Bayda, Líbia. | Moamer Kadhafi felesége.
  Szoros kapcsolatban áll a rezsimmel. | 2011.2.28. |
| 11. | SALEH, Bachir | Születési idő: 1946.
  Születési hely: Traghen. | Az elnöki kabinet vezetője.
  Szoros kapcsolatban áll a rezsimmel. | 2011.2.28. |
| 12. | TOHAMI, Khaled, tábornok | Születési idő: 1946.
  Születési hely: Genzur. | A Belső Biztonsági Hivatal igazgatója.
  Szoros kapcsolatban áll a rezsimmel. | 2011.2.28. |
| 13. | FARKASH, Mohammed Boucharaya | Születési idő: 1949. július 1.
  Születési hely: Al-Bayda. | A Külső Biztonsági Hivatal hírszerzési igazgatója.
  Szoros kapcsolatban áll a rezsimmel. | 2011.2.28. |
| 14. | ZARTI, Mustafa | Születési idő: 1970. március 29., állampolgársága: osztrák (útlevélszám: P1362998, érvényes: 2006. november 6-tól2016. november 5-ig) | Szoros kapcsolatban áll a rezsimmel, a Líbiai Beruházási Hatóság alelnöke, a Nemzeti Olajtársaság igazgatósági tagja, a bahreini First Energy Bank alelnöke. | 2011.3.10. |
| 15. | EL-KASSIM ZOUAI, Mohamed Abou | | Az Általános Népi Kongresszus főtitkára; részt vett a tüntetők elleni erőszakos fellépésben. | 2011.3.21. |
| 16. | AL-MAHMOUDI, Baghdadi | | Moamer Kadhafi kormányának miniszterelnöke; részt vett a tüntetők elleni erőszakos fellépésben. | 2011.3.21. |
| 17. | HIJAZI, Mohamad Mahmoud | | Moamer Kadhafi kormányának egészségügyi és környezetvédelmi minisztere; részt vett a tüntetők elleni erőszakos fellépésben. | 2011.3.21. |
| 18. | ZLITNI, Abdelhaziz | Születési idő: 1935. | Moamer Kadhafi kormányának a tervezésért és a pénzügyekért felelős minisztere; részt vett a tüntetők elleni erőszakos fellépésben. | 2011.3.21. |
| 19. | HOUEJ, Mohamad Ali | Születési idő: 1949.
  Születési hely: Al-Azizia (Tripoli mellett). | Moamer Kadhafi kormányának ipari, gazdasági és kereskedelmi minisztere; részt vett a tüntetők elleni erőszakos fellépésben. | 2011.3.21. |
| 20. | AL-GAOUD, Abdelmajid | | Moamer Kadhafi kormányának a mezőgazdaságért, valamint az állati és a tengeri erőforrásokért felelős minisztere. | 2011.3.21. |
| 21. | AL-CHARIF, Ibrahim Zarroug | | Moamer Kadhafi kormányának szociális minisztere; részt vett a tüntetők elleni erőszakos fellépésben. | 2011.3.21. |
| 22. | FAKHIRI, Abdelkebir Mohamad | | Moamer Kadhafi kormányának oktatásért, felsőoktatásért és kutatásért felelős minisztere; részt vett a tüntetők elleni erőszakos fellépésben. | 2011.3.21. |
| 23. | ZIDANE, Mohamad Ali | | Moamer Kadhafi kormányának közlekedési minisztere; részt vett a tüntetők elleni erőszakos fellépésben. | 2011.3.21. |
| 24. | KOUSSA, Moussa Mohamad | | Moamer Kadhafi kormányának külügyminisztere; részt vett a tüntetők elleni erőszakos fellépésben. | 2011.3.21. |
| 25. | MANSOUR, Abdallah | | Moamer Kadhafi közeli munkatársa, vezető szerepe van a biztonsági szolgálatokban, az állami rádió és televízió korábbi igazgatója; részt vett a tüntetők elleni erőszakos fellépésben. | 2011.3.21. |

Név

Azonosító adatok

A jegyzékbe vétel okai

A jegyzékbe vétel időpontja

1.

ABDULHAFIZ, Mas'ud, ezredes

A fegyveres erők parancsnoka.

A fegyveres erők harmadik legfontosabb embere. Jelentős szerepet tölt be a katonai hírszerzésben.

2011.2.28.

2.

ABDUSSALAM, Mohammed

A Külső Biztonsági Szervezet Terrorizmus Elleni Részlegének vezetője.

Születési idő: 1952.

Születési hely: Tripoli, Líbia.

Fontos forradalmi bizottsági tag. Szoros kapcsolatban áll Moamer Kadhafival.

2011.2.28.

3.

ABU SHAARIYA

A Külső Biztonsági Szervezet helyettes vezetője.

A rezsim fontos tisztviselője. Moamer Kadhafi sógora.

2011.2.28.

4.

ASHKAL, Al-Barrani

A katonai hírszerzés igazgatóhelyettese

A rezsim magas rangú tisztviselője.

2011.2.28.

5.

ASHKAL, Omar

A forradalmi bizottságok mozgalmának vezetője.

Születési hely: Sirte, Líbia.

A forradalmi bizottságok részt vettek a tüntetők elleni erőszakos cselekményekben.

2011.2.28.

6.

AL-BAGHDADI, dr. Abdulqader Mohammed

A forradalmi bizottságok összekötő hivatalának vezetője.

Útlevél száma: B010574.

Születési idő: 1950. július 1.

A forradalmi bizottságok részt vettek a tüntetők elleni erőszakos cselekményekben.

2011.2.28.

7.

DIBRI, Abdulqader Yusef

A Moamer Kadhafi személyes biztonságáért felelős szolgálat vezetője.

Születési idő: 1946.

Születési hely: Houn, Líbia.

Ő felel a rezsim biztonságáért, és irányította a rendszer bírálói ellen elkövetett korábbi erőszakos cselekményeket.

2011.2.28.

8.

QADHAF AL-DAM, Ahmed Mohammed

Születési idő: 1952.

Születési hely: Egyiptom.

Moamer Kadhafi unokatestvére. Egyes vélekedések szerint 1995 óta a Kadhafi személyes biztonságáért felelős elit katonai zászlóalj parancsnoka és a Külső Biztonsági Szervezet kulcsfontosságú tagja. Közreműködött a rendszer líbiai bírálói ellen külföldön végrehajtott műveletek tervezésében, és közvetlenül is részt vett terrorista tevékenységben.

2011.2.28.

9.

QADHAF AL-DAM, Sayyid Mohammed

Születési idő: 1948.

Születési hely: Sirte, Líbia.

Moamer Kadhafi unokatestvére. Az 1980-as években részt vett a rendszer bírálóinak meggyilkolásában és az értesülések szerint több, Európában elkövetett gyilkosságért is felelős. Egyes vélekedések szerint fegyverbeszerzésekben is részt vett.

2011.2.28.

10.

AL-BARASSI, Safia Farkash

Születési idő: 1952.

Születési hely: Al Bayda, Líbia.

Moamer Kadhafi felesége.

Szoros kapcsolatban áll a rezsimmel.

2011.2.28.

11.

SALEH, Bachir

Születési idő: 1946.

Születési hely: Traghen.

Az elnöki kabinet vezetője.

Szoros kapcsolatban áll a rezsimmel.

2011.2.28.

12.

TOHAMI, Khaled, tábornok

Születési idő: 1946.

Születési hely: Genzur.

A Belső Biztonsági Hivatal igazgatója.

Szoros kapcsolatban áll a rezsimmel.

2011.2.28.

13.

FARKASH, Mohammed Boucharaya

Születési idő: 1949. július 1.

Születési hely: Al-Bayda.

A Külső Biztonsági Hivatal hírszerzési igazgatója.

Szoros kapcsolatban áll a rezsimmel.

2011.2.28.

14.

ZARTI, Mustafa

Születési idő: 1970. március 29., állampolgársága: osztrák (útlevélszám: P1362998, érvényes: 2006. november 6-tól2016. november 5-ig)

Szoros kapcsolatban áll a rezsimmel, a Líbiai Beruházási Hatóság alelnöke, a Nemzeti Olajtársaság igazgatósági tagja, a bahreini First Energy Bank alelnöke.

2011.3.10.

15.

EL-KASSIM ZOUAI, Mohamed Abou

Az Általános Népi Kongresszus főtitkára; részt vett a tüntetők elleni erőszakos fellépésben.

2011.3.21.

16.

AL-MAHMOUDI, Baghdadi

Moamer Kadhafi kormányának miniszterelnöke; részt vett a tüntetők elleni erőszakos fellépésben.

2011.3.21.

17.

HIJAZI, Mohamad Mahmoud

Moamer Kadhafi kormányának egészségügyi és környezetvédelmi minisztere; részt vett a tüntetők elleni erőszakos fellépésben.

2011.3.21.

18.

ZLITNI, Abdelhaziz

Születési idő: 1935.

Moamer Kadhafi kormányának a tervezésért és a pénzügyekért felelős minisztere; részt vett a tüntetők elleni erőszakos fellépésben.

2011.3.21.

19.

HOUEJ, Mohamad Ali

Születési idő: 1949.

Születési hely: Al-Azizia (Tripoli mellett).

Moamer Kadhafi kormányának ipari, gazdasági és kereskedelmi minisztere; részt vett a tüntetők elleni erőszakos fellépésben.

2011.3.21.

20.

AL-GAOUD, Abdelmajid

Moamer Kadhafi kormányának a mezőgazdaságért, valamint az állati és a tengeri erőforrásokért felelős minisztere.

2011.3.21.

21.

AL-CHARIF, Ibrahim Zarroug

Moamer Kadhafi kormányának szociális minisztere; részt vett a tüntetők elleni erőszakos fellépésben.

2011.3.21.

22.

FAKHIRI, Abdelkebir Mohamad

Moamer Kadhafi kormányának oktatásért, felsőoktatásért és kutatásért felelős minisztere; részt vett a tüntetők elleni erőszakos fellépésben.

2011.3.21.

23.

ZIDANE, Mohamad Ali

Moamer Kadhafi kormányának közlekedési minisztere; részt vett a tüntetők elleni erőszakos fellépésben.

2011.3.21.

24.

KOUSSA, Moussa Mohamad

Moamer Kadhafi kormányának külügyminisztere; részt vett a tüntetők elleni erőszakos fellépésben.

2011.3.21.

25.

MANSOUR, Abdallah

Moamer Kadhafi közeli munkatársa, vezető szerepe van a biztonsági szolgálatokban, az állami rádió és televízió korábbi igazgatója; részt vett a tüntetők elleni erőszakos fellépésben.

2011.3.21.

Szervezetek

| | Név | Azonosító adatok | A jegyzékbe vétel okai | A jegyzékbe vétel időpontja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Líbiai Lakás-és Közműépítési Projektek Hivatala (Libyan Housing and Infrastructure Board, HIB) | Tajora, Tripoli, Líbia. Jogszabály száma: a Líbiai Népbizottság 60/2006. sz. jogszabálya |
| Tel.: +218 21 369 1840, |
| Fax: +218 21 369 6447 |
| http://www.hib.org.ly |

Név

Azonosító adatok

A jegyzékbe vétel okai

A jegyzékbe vétel időpontja

1.

Líbiai Lakás-és Közműépítési Projektek Hivatala (Libyan Housing and Infrastructure Board, HIB)

Tajora, Tripoli, Líbia. Jogszabály száma: a Líbiai Népbizottság 60/2006. sz. jogszabálya

Tel.: +218 21 369 1840,

Fax: +218 21 369 6447

http://www.hib.org.ly

Moamer Kadhafi és családja ellenőrzése alatt áll, és a rezsim potenciális pénzeszköz-forrása.

2011.3.10.

2.

Szociális és Gazdasági Fejlesztési Alap (FDES)

Qaser Bin Ghasher road Salaheddine Cross - BP: 93599 Libya-Tripoli

Tel.: +218 21 490 8893

Fax: +218 21 491 8893 –

E-mail: info@esdf.ly

Moamer Kadhafi rezsimjének ellenőrzése alatt áll, és annak potenciális pénzeszköz-forrása.

2011.3.21.

3.

Líbiai Arab Afrikai Befektetési Társaság (Libyan Arab African Investment Company – LAAICO)

Web: http://www.laaico.com

A társaságot 1981-ben alapították.

| 76351 Janzour-Libya. 81370 Tripoli-Libya |
| --- |
| Tel.: 00 218 (21) 4890146 – 4890586 - 4892613 |
| Fax: 00 218 (21) 4893800 - 4891867 |
| E-mail: info@laaico.com |

76351 Janzour-Libya. 81370 Tripoli-Libya

Tel.: 00 218 (21) 4890146 – 4890586 - 4892613

Fax: 00 218 (21) 4893800 - 4891867

E-mail: info@laaico.com

Moamer Kadhafi rezsimjének ellenőrzése alatt áll, és annak potenciális pénzeszköz-forrása.

2011.3.21.

4.

Kadhafi Alapítvány a jótékonysági szervezetekért és a fejlesztésért

| Az iroda címe: Hay Alandalus – Jian St. – Tripoli – PoBox: 1101 – LIBYA. |
| --- |
| Tel.: (+218) 214778301 – |
| Fax: (+218) 214778766; |
| E-mail: info@gicdf.org |

Az iroda címe: Hay Alandalus – Jian St. – Tripoli – PoBox: 1101 – LIBYA.

Tel.: (+218) 214778301 –

Fax: (+218) 214778766;

E-mail: info@gicdf.org

Moamer Kadhafi rezsimjének ellenőrzése alatt áll, és annak potenciális pénzeszköz-forrása.

2011.3.21.

5.

Waatassimou Alapítvány

Székhelye: Tripoli.

Moamer Kadhafi rezsimjének ellenőrzése alatt áll, és annak potenciális pénzeszköz-forrása.

2011.3.21.

6.

A líbiai állami rádió és televízió központi hivatala

Elérhetőségek:

Tel.: 00 218 21 444 59 26; 00 21 444 59 00;

Fax: 00 218 21 340 21 07

http://www.ljbc.net;

E-mail: info@ljbc.net

A gyűlölet és az erőszak nyilvános szítása, mivel hozzájárult a felkelők elleni fellépéssel kapcsolatos félretájékoztatási kampányhoz.

2011.3.21.

7.

A forradalmi gárdák csapatai

Részt vettek a tüntetők elleni erőszakos fellépésben.

2011.3.21.

8.

Nemzeti Kereskedelmi Bank (National Commercial Bank)

| Orouba Street |
| --- |
| AlBayda, |
| Libya |
| Tel.: +218 21-361-2429 |
| Fax: +218 21-446-705 |
| www.ncb.ly |

Orouba Street

AlBayda,

Libya

Tel.: +218 21-361-2429

Fax: +218 21-446-705

www.ncb.ly

A Nemzeti Kereskedelmi Bank egy líbiai kereskedelmi bank, amelyet 1970-ben alapítottak. Székhelye a líbiai al-Bayda. Jelen van Tripoliban és al-Baydában, és fiókhálózatot működtet Líbiában. 100%-os állami tulajdonban van és a rezsim potenciális pénzeszköz-forrása.

2011.3.21.

9.

Gumhouria Bank

| Gumhouria Bank Building |
| --- |
| Omar Al Mukhtar Avenue |
| Giaddal Omer Al Moukhtar |
| P.O. Box 685 |
| Tarabulus |
| Tripoli |
| Libya |
| Tel.: +218 21-333-4035 +218 21-444-2541 +218 21-444-2544 +218 21-333-4031 |
| Fax: +218 21-444-2476 +218 21-333-2505 |
| E-mail: info@gumhouria-bank.com.ly |
| Web: www.gumhouria-bank.com.ly |

Gumhouria Bank Building

Omar Al Mukhtar Avenue

Giaddal Omer Al Moukhtar

P.O. Box 685

Tarabulus

Tripoli

Libya

Tel.: +218 21-333-4035 +218 21-444-2541 +218 21-444-2544 +218 21-333-4031

Fax: +218 21-444-2476 +218 21-333-2505

E-mail: info@gumhouria-bank.com.ly

Web: www.gumhouria-bank.com.ly

A Gumhouria Bank egy líbiai kereskedelmi bank. 2008-ban jött létre az Al Ummah és a Gumhouria bankok összeolvadásával. 100%-os állami tulajdonban van és a rezsim potenciális pénzeszköz-forrása.

2011.3.21.

10.

Sahara Bank

| Sahara Bank Building |
| --- |
| First of September Street |
| P.O. Box 270 |
| Tarabulus |
| Tripoli |
| Libya |
| Tel.: +218 21-379-0022 |
| Fax: +218 21-333-7922 |
| E-mail: info@saharabank.com.ly |
| Web: www.saharabank.com.ly |

Sahara Bank Building

First of September Street

P.O. Box 270

Tarabulus

Tripoli

Libya

Tel.: +218 21-379-0022

Fax: +218 21-333-7922

E-mail: info@saharabank.com.ly

Web: www.saharabank.com.ly

A Sahara Bank egy líbiai kereskedelmi bank. 81%-os állami tulajdonban van és a rezsim potenciális pénzeszköz-forrása.

2011.3.21.

11.

Azzawia (Azawiya) Olajfinomító Vállalat

| P.O. Box 6451 |
| --- |
| Tripoli |
| Libya |
| +218 023 7976 26778 |
| http://www.arc.com.ly |

P.O. Box 6451

Tripoli

Libya

+218 023 7976 26778

http://www.arc.com.ly

Moamer Kadhafi ellenőrzése alatt áll, és a rezsim potenciális pénzeszköz-forrása.

2011.3.23.

12.

Ras Lanuf Olaj- és Gázfeldolgozó Vállalat (RASCO)

| Ras Lanuf Oil and Gas Processing Company Building |
| --- |
| Ras Lanuf City |
| P.O. Box 2323 |
| Libya |
| Tel: +218 21-360-5171 +218 21-360-5177 +218 21-360-5182 |
| Fax: +218 21-360-5174 |
| E-mail: info@raslanuf.ly |
| Website: www.raslanuf.ly |

Ras Lanuf Oil and Gas Processing Company Building

Ras Lanuf City

P.O. Box 2323

Libya

Tel: +218 21-360-5171 +218 21-360-5177 +218 21-360-5182

Fax: +218 21-360-5174

E-mail: info@raslanuf.ly

Website: www.raslanuf.ly

Moamer Kadhafi ellenőrzése alatt áll, és a rezsim potenciális pénzeszköz-forrása.

2011.3.23.

13.

Brega

| Head Office: Azzawia / coast road |
| --- |
| P.O. Box Azzawia 16649 |
| Phone: 2 – 625021-023 / 3611222 |
| Fax: 3610818 |
| Telex: 30460 / 30461 / 30462 |

Head Office: Azzawia / coast road

P.O. Box Azzawia 16649

Phone: 2 – 625021-023 / 3611222

Fax: 3610818

Telex: 30460 / 30461 / 30462

Moamer Kadhafi ellenőrzése alatt áll, és a rezsim potenciális pénzeszköz-forrása.

2011.3.23.

14.

Sirte Olajtársaság

| Sirte Oil Company Building |
| --- |
| Marsa Al Brega Area |
| P.O. Box 385 |
| Tarabulus |
| Tripoli |
| Libya |
| Tel: +218 21-361-0376 +218 21-361-0390 |
| Fax: +218 21-361-0604 +218 21-360-5118 |
| Email: info@soc.com.ly |
| Website: www.soc.com.ly |

Sirte Oil Company Building

Marsa Al Brega Area

P.O. Box 385

Tarabulus

Tripoli

Libya

Tel: +218 21-361-0376 +218 21-361-0390

Fax: +218 21-361-0604 +218 21-360-5118

Email: info@soc.com.ly

Website: www.soc.com.ly

Moamer Kadhafi ellenőrzése alatt áll, és a rezsim potenciális pénzeszköz-forrása.

2011.3.23.

15.

Waha Olajtársaság

| Waha Oil Company |
| --- |
| Office Location: Off Airport Road |
| Tripoli |
| Tarabulus |
| Libya |
| Postal Address: P.O. Box 395 |
| Tripoli |
| Libya |
| Tel: +218 21-3331116 |
| Fax: +218 21-3337169 |
| Telex: 21058 |

Waha Oil Company

Office Location: Off Airport Road

Tripoli

Tarabulus

Libya

Postal Address: P.O. Box 395

Tripoli

Libya

Tel: +218 21-3331116

Fax: +218 21-3337169

Telex: 21058

Moamer Kadhafi ellenőrzése alatt áll, és a rezsim potenciális pénzeszköz-forrása.

2011.3.23.”

---

| 24.3.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 78/37 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 78/37

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2010. december 14.)

a Franciaország által a Coopérative d’Exportation du Livre Français (CELF) részére nyújtott C 39/96 (korábbi NN 127/92) állami támogatásról

(az értesítés a C(2010) 8938. számú dokumentummal történt)

(Csak a francia nyelvű szöveg hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2011/179/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 108. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére (1),

azt követően, hogy az említett cikk értelmében felhívta az érdekelteket, hogy nyújtsák be észrevételeiket, és tekintettel a benyújtott észrevételekre (2),

mivel:

1.   AZ ELJÁRÁS

| (1) | 2008. április 15-i ítéletében (3) (a továbbiakban: a Törvényszék ítélete) az Európai Unió Törvényszéke megsemmisítette a Franciaország által a Coopérative d’exportation du livre français (a továbbiakban: CELF) (4) javára nyújtott támogatásra vonatkozó, 2004. április 20-i 2005/262/EK bizottsági határozatot (5). |
| --- | --- |

(1)

2008. április 15-i ítéletében (3) (a továbbiakban: a Törvényszék ítélete) az Európai Unió Törvényszéke megsemmisítette a Franciaország által a Coopérative d’exportation du livre français (a továbbiakban: CELF) (4) javára nyújtott támogatásra vonatkozó, 2004. április 20-i 2005/262/EK bizottsági határozatot (5).

| (2) | A Bíróság ítéletét követően a Bizottságnak új határozatot kell elfogadnia. |
| --- | --- |

(2)

A Bíróság ítéletét követően a Bizottságnak új határozatot kell elfogadnia.

| (3) | Az említett ítéletet eljárás előzte meg, amely az alábbiakban ismertetett főbb szakaszokból állt. |
| --- | --- |

(3)

Az említett ítéletet eljárás előzte meg, amely az alábbiakban ismertetett főbb szakaszokból állt.

A.   Első szakasz

| (4) | A Société internationale de diffusion et d’édition (a továbbiakban: SIDE) 1992. március 20-án kelt levelében felhívta a Bizottság figyelmét a francia hatóságok által a CELF javára, a promóciós, szállítási és forgalmazási költségek támogatására tett intézkedésekre, amelyeket Franciaország elmulasztott előzetesen bejelenteni a Bizottság szolgálatainak. |
| --- | --- |

(4)

A Société internationale de diffusion et d’édition (a továbbiakban: SIDE) 1992. március 20-án kelt levelében felhívta a Bizottság figyelmét a francia hatóságok által a CELF javára, a promóciós, szállítási és forgalmazási költségek támogatására tett intézkedésekre, amelyeket Franciaország elmulasztott előzetesen bejelenteni a Bizottság szolgálatainak.

| (5) | A Bizottság 1992. április 2-án kelt levelében emlékeztette a francia hatóságokat arra, hogy minden, az állami támogatások nyújtására vagy módosítására irányuló szándékot előzetesen be kell jelenteni a Bizottságnak, és felhívta őket, hogy adjanak tájékoztatást a SIDE által említett intézkedések jellegéről és tárgyáról. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottság 1992. április 2-án kelt levelében emlékeztette a francia hatóságokat arra, hogy minden, az állami támogatások nyújtására vagy módosítására irányuló szándékot előzetesen be kell jelenteni a Bizottságnak, és felhívta őket, hogy adjanak tájékoztatást a SIDE által említett intézkedések jellegéről és tárgyáról.

| (6) | A francia hatóságok 1992. június 29-én kelt levél útján megerősítették a Bizottságnak a CELF-nek nyújtott támogatások létezésének tényét. Ugyanakkor pontosították, hogy intézkedéseik célja a francia nyelv és irodalom megismertetése a nem francia nyelvű országok közönségével, és hogy a francia állam ugyancsak a CELF-et bízta meg három célzott támogatási rendszer működtetésével is, amelyek célja szintén az, hogy megkönnyítse a távoli olvasók hozzáférését a francia könyvekhez. |
| --- | --- |

(6)

A francia hatóságok 1992. június 29-én kelt levél útján megerősítették a Bizottságnak a CELF-nek nyújtott támogatások létezésének tényét. Ugyanakkor pontosították, hogy intézkedéseik célja a francia nyelv és irodalom megismertetése a nem francia nyelvű országok közönségével, és hogy a francia állam ugyancsak a CELF-et bízta meg három célzott támogatási rendszer működtetésével is, amelyek célja szintén az, hogy megkönnyítse a távoli olvasók hozzáférését a francia könyvekhez.

| (7) | A Bizottság 1992. augusztus 7-i, SIDE-hez címzett válaszlevelében megerősítette a CELF javára nyújtott támogatások létét, pontosította azok tárgyát és közölte, hogy az intézkedésre előzetes bejelentés nélkül került sor. Ugyanakkor jelezte, hogy a kifogásolt támogatás nem tűnik a tagországok közti kereskedelmet torzító jellegű intézkedésnek. Mindezek után felhívta a SIDE-t, hogy nyújtsa be észrevételeit. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottság 1992. augusztus 7-i, SIDE-hez címzett válaszlevelében megerősítette a CELF javára nyújtott támogatások létét, pontosította azok tárgyát és közölte, hogy az intézkedésre előzetes bejelentés nélkül került sor. Ugyanakkor jelezte, hogy a kifogásolt támogatás nem tűnik a tagországok közti kereskedelmet torzító jellegű intézkedésnek. Mindezek után felhívta a SIDE-t, hogy nyújtsa be észrevételeit.

| (8) | A SIDE 1992. szeptember 7-én kelt levele útján közölte a Bizottsággal, hogy a szóban forgó intézkedés diszkriminatív jellege, valamint annak a Közösségen belüli kereskedelemre vonatkozó következményei miatt kíván kifogást emelni, anélkül, hogy vitatná a Kulturális Minisztériumnak a francia nyelv és irodalom terjesztésére irányuló kulturális törekvéseit. |
| --- | --- |

(8)

A SIDE 1992. szeptember 7-én kelt levele útján közölte a Bizottsággal, hogy a szóban forgó intézkedés diszkriminatív jellege, valamint annak a Közösségen belüli kereskedelemre vonatkozó következményei miatt kíván kifogást emelni, anélkül, hogy vitatná a Kulturális Minisztériumnak a francia nyelv és irodalom terjesztésére irányuló kulturális törekvéseit.

| (9) | A Bizottság 1993. május 18-i határozatában (6) úgy vélekedett, hogy figyelemmel a könyvpiaci verseny sajátos jellegére, valamint a kérdéses támogatási rendszerek kulturális célzatára, az intézkedésre alkalmazható a Szerződés korábbi 92. cikke (3) bekezdésének c) pontjában foglalt eltérés. |
| --- | --- |

(9)

A Bizottság 1993. május 18-i határozatában (6) úgy vélekedett, hogy figyelemmel a könyvpiaci verseny sajátos jellegére, valamint a kérdéses támogatási rendszerek kulturális célzatára, az intézkedésre alkalmazható a Szerződés korábbi 92. cikke (3) bekezdésének c) pontjában foglalt eltérés.

| (10) | A SIDE 1993. augusztus 2-án megsemmisítési keresetet nyújtott be az említett határozat ellen. A Bíróság 1995. szeptember 18-án hozott ítéletében (7) részben helyt adott a SIDE keresetének, és kimondta a Bizottság 1993. május 18-i határozatának hatályon kívül helyezését, ám kizárólag a CELF javára a kis megrendelések vonatkozásában hozott intézkedések tekintetében. |
| --- | --- |

(10)

A SIDE 1993. augusztus 2-án megsemmisítési keresetet nyújtott be az említett határozat ellen. A Bíróság 1995. szeptember 18-án hozott ítéletében (7) részben helyt adott a SIDE keresetének, és kimondta a Bizottság 1993. május 18-i határozatának hatályon kívül helyezését, ám kizárólag a CELF javára a kis megrendelések vonatkozásában hozott intézkedések tekintetében.

| (11) | A Törvényszék megállapította, hogy a Bizottság kellő megalapozottsággal hozott kedvező határozatot a következő három, az állam megbízásából a CELF által működtetett támogatási rendszerről:






  a) | a légi árufuvarozás és a légipostazsákok támogatása; |
| --- | --- | --- |

(11)

A Törvényszék megállapította, hogy a Bizottság kellő megalapozottsággal hozott kedvező határozatot a következő három, az állam megbízásából a CELF által működtetett támogatási rendszerről:

a)

a légi árufuvarozás és a légipostazsákok támogatása;

| b) | a „Page à Page” (8) program (a francia nyelvű könyvek közép- és kelet-európai országokban történő terjesztésének támogatása); |
| --- | --- |

b)

a „Page à Page” (8) program (a francia nyelvű könyvek közép- és kelet-európai országokban történő terjesztésének támogatása);

| c) | a „Plus” program (a fekete Afrikából származó diákoknak szánt francia nyelvű egyetemi tankönyvek programja). |
| --- | --- |

c)

a „Plus” program (a fekete Afrikából származó diákoknak szánt francia nyelvű egyetemi tankönyvek programja).

| (12) | A Törvényszék úgy ítélte meg, hogy a Bizottságnak elegendő információ állt a rendelkezésére az idézett három programról azon megállapítás megalapozottságához, hogy azok elhanyagolható hatással vannak a versenyre. A Törvényszék egyebekben jelezte, hogy „Ami a jogvita tárgyát képező támogatás kulturális célzatát illeti, mindkét fél számára nyilvánvaló, hogy a francia kormány célkitűzése a francia nyelv és irodalom terjesztése”. A Törvényszék helyénvalónak ítélte azt a végkövetkeztetést, hogy a jogvita tárgyát képező támogatás kulturális célzatának megítélése nem ütközött különösebb nehézségekbe és a Bizottságnak nem volt szüksége további információkra e célkitűzés kulturális jellegének azonosításához. |
| --- | --- |

(12)

A Törvényszék úgy ítélte meg, hogy a Bizottságnak elegendő információ állt a rendelkezésére az idézett három programról azon megállapítás megalapozottságához, hogy azok elhanyagolható hatással vannak a versenyre. A Törvényszék egyebekben jelezte, hogy „Ami a jogvita tárgyát képező támogatás kulturális célzatát illeti, mindkét fél számára nyilvánvaló, hogy a francia kormány célkitűzése a francia nyelv és irodalom terjesztése”. A Törvényszék helyénvalónak ítélte azt a végkövetkeztetést, hogy a jogvita tárgyát képező támogatás kulturális célzatának megítélése nem ütközött különösebb nehézségekbe és a Bizottságnak nem volt szüksége további információkra e célkitűzés kulturális jellegének azonosításához.

| (13) | Ami ellenben a kisebb megrendelések teljesítéséhez a CELF-nek kizárólagosan nyújtott kompenzációt illeti, a Törvényszék úgy ítélte meg, hogy a Bizottságnak alaposabban meg kellett volna vizsgálnia a verseny feltételeit az érintett szektorban, mielőtt a szóban forgó intézkedés belső piaccal való összeegyeztethetőségéről megnyilatkozik. |
| --- | --- |

(13)

Ami ellenben a kisebb megrendelések teljesítéséhez a CELF-nek kizárólagosan nyújtott kompenzációt illeti, a Törvényszék úgy ítélte meg, hogy a Bizottságnak alaposabban meg kellett volna vizsgálnia a verseny feltételeit az érintett szektorban, mielőtt a szóban forgó intézkedés belső piaccal való összeegyeztethetőségéről megnyilatkozik.

| (14) | A Törvényszék ennélfogva (az említett ítélet 76. pontjában) arra a végkövetkeztetésre jutott, hogy a Bizottságnak kezdeményeznie kellett volna a Szerződés korábbi 93. cikkének (2) bekezdésében (jelenleg az EUMSZ 108. cikkének (2) bekezdésében) előírt eljárást, és hogy éppen ezért helyénvaló a Bizottság 1993. május 18-i határozatát a külföldön működő könyvkereskedők francia nyelvű könyvekre leadott kis megrendeléseinek teljesítéséből adódó többletköltségek kompenzálására a CELF-nek kizárólagosan nyújtott támogatás vonatkozásában hatályon kívül helyezni. |
| --- | --- |

(14)

A Törvényszék ennélfogva (az említett ítélet 76. pontjában) arra a végkövetkeztetésre jutott, hogy a Bizottságnak kezdeményeznie kellett volna a Szerződés korábbi 93. cikkének (2) bekezdésében (jelenleg az EUMSZ 108. cikkének (2) bekezdésében) előírt eljárást, és hogy éppen ezért helyénvaló a Bizottság 1993. május 18-i határozatát a külföldön működő könyvkereskedők francia nyelvű könyvekre leadott kis megrendeléseinek teljesítéséből adódó többletköltségek kompenzálására a CELF-nek kizárólagosan nyújtott támogatás vonatkozásában hatályon kívül helyezni.

B.   Második szakasz

| (15) | A Törvényszék 1995. szeptember 18-i ítéletének megfelelően a Bizottság 1996. július 30-i határozatában a hivatalos vizsgálati eljárás megindítása mellett döntött. Az érdekelt felek, akiket a Bizottság felhívott észrevételeik megtételére, 1996 decembere és 1997 januárja folyamán nyújtották be megjegyzéseiket. |
| --- | --- |

(15)

A Törvényszék 1995. szeptember 18-i ítéletének megfelelően a Bizottság 1996. július 30-i határozatában a hivatalos vizsgálati eljárás megindítása mellett döntött. Az érdekelt felek, akiket a Bizottság felhívott észrevételeik megtételére, 1996 decembere és 1997 januárja folyamán nyújtották be megjegyzéseiket.

| (16) | A bizonyítás-felvétel után a Bizottság 1998. június 10-én elfogadta az 1999/133/EK határozatot (9). Megerősítette a kis megrendelések teljesítéséhez nyújtott támogatások kulturális célzatát, és a Szerződés korábbi 87. cikke (3) bekezdésének d) pontja alapján úgy ítélte meg, hogy e támogatások nem olyan jellegűek, amelyek a francia könyvek exportjának piacán a közös érdekkel ellentétes mértékben befolyásolnák az Unión belüli kereskedelmi és versenyfeltételeket. |
| --- | --- |

(16)

A bizonyítás-felvétel után a Bizottság 1998. június 10-én elfogadta az 1999/133/EK határozatot (9). Megerősítette a kis megrendelések teljesítéséhez nyújtott támogatások kulturális célzatát, és a Szerződés korábbi 87. cikke (3) bekezdésének d) pontja alapján úgy ítélte meg, hogy e támogatások nem olyan jellegűek, amelyek a francia könyvek exportjának piacán a közös érdekkel ellentétes mértékben befolyásolnák az Unión belüli kereskedelmi és versenyfeltételeket.

| (17) | A Törvényszék 2002. február 28-án kelt ítéletében (10) kimondta a szóban forgó határozat 1. cikke utolsó mondatának hatályon kívül helyezését. A Törvényszék úgy vélekedett, hogy a Bizottság nem végezte el a szükséges vizsgálatokat, amelyek alapján az exportközvetítői piacot és a francia nyelvű könyvek exportjának általános piacát megfelelő adatok birtokában meg tudta volna különböztetni egymástól. |
| --- | --- |

(17)

A Törvényszék 2002. február 28-án kelt ítéletében (10) kimondta a szóban forgó határozat 1. cikke utolsó mondatának hatályon kívül helyezését. A Törvényszék úgy vélekedett, hogy a Bizottság nem végezte el a szükséges vizsgálatokat, amelyek alapján az exportközvetítői piacot és a francia nyelvű könyvek exportjának általános piacát megfelelő adatok birtokában meg tudta volna különböztetni egymástól.

| (18) | A Törvényszék úgy ítélte meg, hogy a Bizottság, miután elmulasztotta az említett vizsgálatot, nyilvánvaló értékelésbeli hibát követette el, amikor a francia nyelvű könyvek exportjának általános piacát jelölte meg referenciapiacként, miközben megállapítható, hogy a vitatott támogatás egyedül az exportközvetítésre irányult. |
| --- | --- |

(18)

A Törvényszék úgy ítélte meg, hogy a Bizottság, miután elmulasztotta az említett vizsgálatot, nyilvánvaló értékelésbeli hibát követette el, amikor a francia nyelvű könyvek exportjának általános piacát jelölte meg referenciapiacként, miközben megállapítható, hogy a vitatott támogatás egyedül az exportközvetítésre irányult.

| (19) | Ezzel szemben az Európai Bíróság 2000. június 22-i ítéletében (11), az ügy érdemi részét nem vitatva elutasította a francia hatóságok által a Bizottság 1998. június 10-i határozata ellen benyújtott keresetét, és megerősítette, hogy még ha a támogatás a közös piaccal összeegyeztethetőnek minősül is, ez a tény nem befolyásolja a bejelentési kötelezettséget, valamint hogy az előzetes bejelentési kötelezettség maga után vonja a támogatás felfüggesztésének kötelezettségét. |
| --- | --- |

(19)

Ezzel szemben az Európai Bíróság 2000. június 22-i ítéletében (11), az ügy érdemi részét nem vitatva elutasította a francia hatóságok által a Bizottság 1998. június 10-i határozata ellen benyújtott keresetét, és megerősítette, hogy még ha a támogatás a közös piaccal összeegyeztethetőnek minősül is, ez a tény nem befolyásolja a bejelentési kötelezettséget, valamint hogy az előzetes bejelentési kötelezettség maga után vonja a támogatás felfüggesztésének kötelezettségét.

C.   Harmadik szakasz

| (20) | Az 1998. június 10-i határozat részleges hatályon kívül helyezését követően a Bizottság 2002. június 14-én kelt levele útján felhívta a francia hatóságokat és a SIDE-t, hogy nyújtsák be a határozat hatályon kívül helyezésének indoklásával és különösen az érintett piacra vonatkozó tényelemekkel kapcsolatos észrevételeiket. |
| --- | --- |

(20)

Az 1998. június 10-i határozat részleges hatályon kívül helyezését követően a Bizottság 2002. június 14-én kelt levele útján felhívta a francia hatóságokat és a SIDE-t, hogy nyújtsák be a határozat hatályon kívül helyezésének indoklásával és különösen az érintett piacra vonatkozó tényelemekkel kapcsolatos észrevételeiket.

| (21) | A Bizottság felhívta a francia hatóságokat, hogy észrevételeikben részletesen térjenek ki arra, mi az, amiben a CELF kínálata eltért a piac többi szereplője, köztük a SIDE által kínált szolgáltatásoktól. A Bizottság felhívta a SIDE-t, hogy észrevételeiben részletesen térjen ki a kis megrendelések fogalmára és fejtse ki, miben tértek el szolgáltatásai a CELF illetve a többi piaci szereplő szolgáltatásaitól. |
| --- | --- |

(21)

A Bizottság felhívta a francia hatóságokat, hogy észrevételeikben részletesen térjenek ki arra, mi az, amiben a CELF kínálata eltért a piac többi szereplője, köztük a SIDE által kínált szolgáltatásoktól. A Bizottság felhívta a SIDE-t, hogy észrevételeiben részletesen térjen ki a kis megrendelések fogalmára és fejtse ki, miben tértek el szolgáltatásai a CELF illetve a többi piaci szereplő szolgáltatásaitól.

| (22) | A SIDE 2002. augusztus 12-én kelt levele útján juttatta el válaszát a Bizottsághoz. A francia hatóságok 2002. szeptember 17-én kelt levél útján nyújtották be válaszukat. |
| --- | --- |

(22)

A SIDE 2002. augusztus 12-én kelt levele útján juttatta el válaszát a Bizottsághoz. A francia hatóságok 2002. szeptember 17-én kelt levél útján nyújtották be válaszukat.

| (23) | A Bizottság, miután 2002. szeptember 19-én kelt levele útján felhívta a SIDE-t, jelezze, válasza tartalmaz-e bizalmas jellegű információkat, és 2002. szeptember 30-án kérdésére nemleges választ kapott, 2002. október 17-én kelt levele útján a SIDE válaszát mellékleteivel együtt átadta a francia hatóságoknak megjegyzéseik megtételére. A Bizottság egyúttal kiegészítő kérdéseket is intézett a francia hatóságokhoz. |
| --- | --- |

(23)

A Bizottság, miután 2002. szeptember 19-én kelt levele útján felhívta a SIDE-t, jelezze, válasza tartalmaz-e bizalmas jellegű információkat, és 2002. szeptember 30-án kérdésére nemleges választ kapott, 2002. október 17-én kelt levele útján a SIDE válaszát mellékleteivel együtt átadta a francia hatóságoknak megjegyzéseik megtételére. A Bizottság egyúttal kiegészítő kérdéseket is intézett a francia hatóságokhoz.

| (24) | A Bizottság 2002. október 30-án kelt levelében a SIDE-hez is eljuttatta további kiegészítő kérdéseit, amelyekre 2002. október 31-én és 2002. december 9-én kelt levelek útján kapott választ. A SIDE a Bizottság 2002. december 16-i kérdésére válaszolva 2002. december 23-i levelében közölte, hogy válaszai nem tartalmaznak bizalmas jellegű információkat, és hogy a Bizottság azokat véleményezésre átadhatja a francia hatóságoknak. |
| --- | --- |

(24)

A Bizottság 2002. október 30-án kelt levelében a SIDE-hez is eljuttatta további kiegészítő kérdéseit, amelyekre 2002. október 31-én és 2002. december 9-én kelt levelek útján kapott választ. A SIDE a Bizottság 2002. december 16-i kérdésére válaszolva 2002. december 23-i levelében közölte, hogy válaszai nem tartalmaznak bizalmas jellegű információkat, és hogy a Bizottság azokat véleményezésre átadhatja a francia hatóságoknak.

| (25) | Időközben, mivel a kijelölt határidőn belül nem nyújtották be válaszaikat, a Bizottság kénytelen volt 2002. november 27-én kelt levele útján figyelmeztetni a francia hatóságokat. A francia hatóságok 2002. december 19-én kelt levél útján újabb haladékot kértek a Bizottságtól. |
| --- | --- |

(25)

Időközben, mivel a kijelölt határidőn belül nem nyújtották be válaszaikat, a Bizottság kénytelen volt 2002. november 27-én kelt levele útján figyelmeztetni a francia hatóságokat. A francia hatóságok 2002. december 19-én kelt levél útján újabb haladékot kértek a Bizottságtól.

| (26) | A Bizottság 2003. január 9-én véleményezésre átadta a francia hatóságoknak a SIDE 2002. december 23-i megjegyzéseit. A francia hatóságok 2003. január 17-én kelt levél útján feleltek a Bizottság 2002. október 17-i kérdéseire. |
| --- | --- |

(26)

A Bizottság 2003. január 9-én véleményezésre átadta a francia hatóságoknak a SIDE 2002. december 23-i megjegyzéseit. A francia hatóságok 2003. január 17-én kelt levél útján feleltek a Bizottság 2002. október 17-i kérdéseire.

| (27) | A francia hatóságok 2003. február 4-én levélben újabb haladékot kértek a Bizottságtól a SIDE második, 2002. december 23-i válaszához fűzendő megjegyzések tekintetében. A Bizottság 2003. február 11-én kelt levelében részben beleegyezett a kért határidő-módosításokba. A francia hatóságok 2003. március 11-én nyújtották be válaszaikat a Bizottságnak. |
| --- | --- |

(27)

A francia hatóságok 2003. február 4-én levélben újabb haladékot kértek a Bizottságtól a SIDE második, 2002. december 23-i válaszához fűzendő megjegyzések tekintetében. A Bizottság 2003. február 11-én kelt levelében részben beleegyezett a kért határidő-módosításokba. A francia hatóságok 2003. március 11-én nyújtották be válaszaikat a Bizottságnak.

| (28) | Időközben a Bizottság szolgálatai saját kérésére fogadták a SIDE-t, amely a 2003. március 4-i adatfelvétel során kifejthette, hogyan látja az ügy alakulását a kezdetektől fogva. |
| --- | --- |

(28)

Időközben a Bizottság szolgálatai saját kérésére fogadták a SIDE-t, amely a 2003. március 4-i adatfelvétel során kifejthette, hogyan látja az ügy alakulását a kezdetektől fogva.

| (29) | Az eljárás kezdetekor az Európai Bizottság elfogadta a 2005/262/EK határozatot, amely a jogvita tárgyát képező támogatást a Szerződés korábbi 87. cikke (3) bekezdésének d) pontja alapján megfelelőnek ítélte, miután nevezetesen megállapította, hogy a támogatás nem minősül a kis megrendelések feldolgozásából adódó többletköltségek túlkompenzálásának. |
| --- | --- |

(29)

Az eljárás kezdetekor az Európai Bizottság elfogadta a 2005/262/EK határozatot, amely a jogvita tárgyát képező támogatást a Szerződés korábbi 87. cikke (3) bekezdésének d) pontja alapján megfelelőnek ítélte, miután nevezetesen megállapította, hogy a támogatás nem minősül a kis megrendelések feldolgozásából adódó többletköltségek túlkompenzálásának.

D.   Negyedik szakasz

| (30) | A Törvényszék 2008. április 15-i ítéletében hatályon kívül helyezte a Bizottság 2004. április 20-i határozatát. |
| --- | --- |

(30)

A Törvényszék 2008. április 15-i ítéletében hatályon kívül helyezte a Bizottság 2004. április 20-i határozatát.

| (31) | Megállapította, hogy a Bizottság tévesen alkalmazta a jogot, amikor úgy ítélte meg, hogy – ami a CELF részére nyújtott támogatásnak az 1993. november 1-jét, azaz az Európai Unióról szóló szerződés hatálybalépését megelőző időszakban folyósított részét illeti – a vitatott támogatás az EK-Szerződés korábbi 87. cikke (3) bekezdésének d) pontja alapján összeegyeztethető a közös piaccal, ahelyett hogy az 1993. november 1-je előtt hatályban lévő anyagi jogi rendelkezéseket alkalmazta volna. A Törvényszék mindenekelőtt figyelembe vette, hogy az EU-Szerződés nem tartalmaz az EK-Szerződés korábbi 87. cikke (3) bekezdése d) pontjának alkalmazására vonatkozó átmeneti rendelkezéseket, és hogy a jogbiztonság elve néhány kivételtől eltekintve nem teszi lehetővé, hogy valamely közösségi aktus időbeli hatályának kezdő időpontját az aktus megjelenése előtti időpontban állapítsák meg. |
| --- | --- |

(31)

Megállapította, hogy a Bizottság tévesen alkalmazta a jogot, amikor úgy ítélte meg, hogy – ami a CELF részére nyújtott támogatásnak az 1993. november 1-jét, azaz az Európai Unióról szóló szerződés hatálybalépését megelőző időszakban folyósított részét illeti – a vitatott támogatás az EK-Szerződés korábbi 87. cikke (3) bekezdésének d) pontja alapján összeegyeztethető a közös piaccal, ahelyett hogy az 1993. november 1-je előtt hatályban lévő anyagi jogi rendelkezéseket alkalmazta volna. A Törvényszék mindenekelőtt figyelembe vette, hogy az EU-Szerződés nem tartalmaz az EK-Szerződés korábbi 87. cikke (3) bekezdése d) pontjának alkalmazására vonatkozó átmeneti rendelkezéseket, és hogy a jogbiztonság elve néhány kivételtől eltekintve nem teszi lehetővé, hogy valamely közösségi aktus időbeli hatályának kezdő időpontját az aktus megjelenése előtti időpontban állapítsák meg.

| (32) | Ezen túlmenően a Törvényszék úgy vélte, hogy a Bizottság nyilvánvaló mérlegelési hibát követett el a vitatott támogatás közös piaccal való összeegyeztethetőségének vizsgálata során, mivel túlbecsülte a CELF által a kis megrendelések feldolgozásához kapcsolódóan viselt tényleges többletköltségeket. 2004. április 20-i határozatában a Bizottság valóban nem vette figyelembe a kis megrendelések feldolgozásának tényleges költségeit, ehelyett az alapján becsülte meg e költségeket, hogy a CELF összességében mekkora költségeket viselt (a teljes költség egy részét egy, az egyes költségkategóriák esetében eltérő, előre meghatározott megosztási kulcs alapján hozzárendelte a kis megrendelések feldolgozásához). Egyes költségkategóriákra szorzót alkalmaztak, figyelembe véve azokat a nehézségeket, amelyek a kis megrendelések feldolgozásakor a CELF egyéb tevékenységeihez képest többletnehézségként lépnek fel. A Törvényszék ennek ellenére úgy vélekedett, hogy ezek a nehézségek a kis megrendelések kétharmadánál alkalmazott elektronikus továbbítással feloldhatók voltak. A Törvényszék ezért úgy ítélte meg, hogy a Bizottság mérlegelési hibát követett el azzal, hogy egyes költségek összegét (és mindent összevetve, az elektronikusan továbbított megrendelésekét) szorzókkal többszörözte meg, és megállapította, hogy a szorzók alkalmazása nélkül a kis megrendelések feldolgozásához kötődő költségeket alacsonyabb értékben kellett volna meghatározni, és kimutatható lett volna, hogy a kis megrendelésekhez kapcsolódó tevékenységből származó nyereség meghaladta a 600 000 francia frankot (91 469 EUR-t). A Törvényszék szerint a Bizottság tehát nem bizonyította, hogy nem történt túlkompenzáció. |
| --- | --- |

(32)

Ezen túlmenően a Törvényszék úgy vélte, hogy a Bizottság nyilvánvaló mérlegelési hibát követett el a vitatott támogatás közös piaccal való összeegyeztethetőségének vizsgálata során, mivel túlbecsülte a CELF által a kis megrendelések feldolgozásához kapcsolódóan viselt tényleges többletköltségeket. 2004. április 20-i határozatában a Bizottság valóban nem vette figyelembe a kis megrendelések feldolgozásának tényleges költségeit, ehelyett az alapján becsülte meg e költségeket, hogy a CELF összességében mekkora költségeket viselt (a teljes költség egy részét egy, az egyes költségkategóriák esetében eltérő, előre meghatározott megosztási kulcs alapján hozzárendelte a kis megrendelések feldolgozásához). Egyes költségkategóriákra szorzót alkalmaztak, figyelembe véve azokat a nehézségeket, amelyek a kis megrendelések feldolgozásakor a CELF egyéb tevékenységeihez képest többletnehézségként lépnek fel. A Törvényszék ennek ellenére úgy vélekedett, hogy ezek a nehézségek a kis megrendelések kétharmadánál alkalmazott elektronikus továbbítással feloldhatók voltak. A Törvényszék ezért úgy ítélte meg, hogy a Bizottság mérlegelési hibát követett el azzal, hogy egyes költségek összegét (és mindent összevetve, az elektronikusan továbbított megrendelésekét) szorzókkal többszörözte meg, és megállapította, hogy a szorzók alkalmazása nélkül a kis megrendelések feldolgozásához kötődő költségeket alacsonyabb értékben kellett volna meghatározni, és kimutatható lett volna, hogy a kis megrendelésekhez kapcsolódó tevékenységből származó nyereség meghaladta a 600 000 francia frankot (91 469 EUR-t). A Törvényszék szerint a Bizottság tehát nem bizonyította, hogy nem történt túlkompenzáció.

E.   Ötödik szakasz

| (33) | Tekintettel a Törvényszék 2008. április 15-i ítéletére, a Bizottság 1996. július 30-i határozata szerint megindított hivatalos vizsgálati eljárás tehát továbbra is folyamatban van, és a Bizottságnak új határozatot kell elfogadnia. |
| --- | --- |

(33)

Tekintettel a Törvényszék 2008. április 15-i ítéletére, a Bizottság 1996. július 30-i határozata szerint megindított hivatalos vizsgálati eljárás tehát továbbra is folyamatban van, és a Bizottságnak új határozatot kell elfogadnia.

| (34) | Figyelemmel a Törvényszék 2008. április 15-i ítéletének indokolására, illetve arra a tényre, hogy az eljárás megindításáról szóló határozat időpontja 1996. július 30-ra nyúlik vissza, a Bizottság ismételten fel kívánta hívni a francia hatóságokat és az érdekelt feleket, hogy tegyék meg észrevételeiket. |
| --- | --- |

(34)

Figyelemmel a Törvényszék 2008. április 15-i ítéletének indokolására, illetve arra a tényre, hogy az eljárás megindításáról szóló határozat időpontja 1996. július 30-ra nyúlik vissza, a Bizottság ismételten fel kívánta hívni a francia hatóságokat és az érdekelt feleket, hogy tegyék meg észrevételeiket.

| (35) | A Bizottság ezután 2009. április 8-án határozatot fogadott el az eljárás kiterjesztéséről (12) (C(2009) 2481 határozat, a továbbiakban: az eljárás kiterjesztéséről szóló határozat). E kiterjesztő határozat – miközben új határidőt állapít meg az észrevételek benyújtására – kiegészíti az említett 1996. július 30-i határozatot. Jelzi, hogy a két határozatot elválaszthatatlan egységnek kell tekinteni, és azok egyetlen és egyazon hivatalos vizsgálati eljárást vonnak maguk után, valamint hogy amennyiben a Bizottság által az eljárás kiterjesztéséről szóló határozatban közölt tény- és jogleírás vagy előzetes értékelés eltér az eljárás megindításáról szóló 1996. július 30-i határozatban foglaltaktól, az eljárás kiterjesztéséről szóló határozat az irányadó. |
| --- | --- |

(35)

A Bizottság ezután 2009. április 8-án határozatot fogadott el az eljárás kiterjesztéséről (12) (C(2009) 2481 határozat, a továbbiakban: az eljárás kiterjesztéséről szóló határozat). E kiterjesztő határozat – miközben új határidőt állapít meg az észrevételek benyújtására – kiegészíti az említett 1996. július 30-i határozatot. Jelzi, hogy a két határozatot elválaszthatatlan egységnek kell tekinteni, és azok egyetlen és egyazon hivatalos vizsgálati eljárást vonnak maguk után, valamint hogy amennyiben a Bizottság által az eljárás kiterjesztéséről szóló határozatban közölt tény- és jogleírás vagy előzetes értékelés eltér az eljárás megindításáról szóló 1996. július 30-i határozatban foglaltaktól, az eljárás kiterjesztéséről szóló határozat az irányadó.

| (36) | A Bizottság felkérte az érdekelt feleket a kérdéses intézkedéssel kapcsolatos észrevételeik megtételére. |
| --- | --- |

(36)

A Bizottság felkérte az érdekelt feleket a kérdéses intézkedéssel kapcsolatos észrevételeik megtételére.

| (37) | A francia hatóságok 2009. június 9-én, a SIDE 2009. július 23-án juttatta el észrevételeit a Bizottsághoz. A Bizottság 2009. augusztus 24-én véleményezésre átadta a SIDE észrevételeit a francia hatóságoknak, amelyekre 2009. szeptember 24-én kapott választ. |
| --- | --- |

(37)

A francia hatóságok 2009. június 9-én, a SIDE 2009. július 23-án juttatta el észrevételeit a Bizottsághoz. A Bizottság 2009. augusztus 24-én véleményezésre átadta a SIDE észrevételeit a francia hatóságoknak, amelyekre 2009. szeptember 24-én kapott választ.

| (38) | Mindeközben a francia hatóságok nem nyújtották be a Bizottság által az eljárás kiterjesztéséről szóló határozatban kért részletes tényelemeket, és a támogatás arányosságának kérdésére vonatkozóan mindössze a 2002. szeptember 17-én, 2003. január 17-én és 2003. március 11-én egyszer már benyújtott információkat küldték meg ismét, amelyeket a Bizottságnak a Törvényszék 2008. április 15-i ítéletére tekintettel ebben a formában nem állt módjában felhasználni. |
| --- | --- |

(38)

Mindeközben a francia hatóságok nem nyújtották be a Bizottság által az eljárás kiterjesztéséről szóló határozatban kért részletes tényelemeket, és a támogatás arányosságának kérdésére vonatkozóan mindössze a 2002. szeptember 17-én, 2003. január 17-én és 2003. március 11-én egyszer már benyújtott információkat küldték meg ismét, amelyeket a Bizottságnak a Törvényszék 2008. április 15-i ítéletére tekintettel ebben a formában nem állt módjában felhasználni.

| (39) | A Bizottság szolgálatai ezért 2009. október 8-án kelt levelük útján emlékeztették a francia hatóságokat az egyes említett szempontokkal kapcsolatos tényelemek továbbítására vonatkozó felhívásukra, jelezve egyúttal, hogy amennyiben a Bizottság tíz munkanapon belül nem kapja meg a kért információkat, annak az eljárási rendelet 13. cikkének (1) bekezdésével összhangban a rendelkezésére álló információk alapján végleges határozatot kell hoznia, miután az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK rendelet 10. cikkének (3) bekezdése értelmében adott esetben információnyújtási rendelkezést adott ki (13). |
| --- | --- |

(39)

A Bizottság szolgálatai ezért 2009. október 8-án kelt levelük útján emlékeztették a francia hatóságokat az egyes említett szempontokkal kapcsolatos tényelemek továbbítására vonatkozó felhívásukra, jelezve egyúttal, hogy amennyiben a Bizottság tíz munkanapon belül nem kapja meg a kért információkat, annak az eljárási rendelet 13. cikkének (1) bekezdésével összhangban a rendelkezésére álló információk alapján végleges határozatot kell hoznia, miután az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK rendelet 10. cikkének (3) bekezdése értelmében adott esetben információnyújtási rendelkezést adott ki (13).

| (40) | A francia hatóságok 2009. október 21-én kelt levelükben arról tájékoztatták a Bizottságot, hogy a Párizsi Kereskedelmi Bíróság 2009. szeptember 9-i ítéletében felszámolási eljárást indított a CELF ellen, amely beszüntette tevékenységét. Ami a Bizottság 2009. október 8-án kelt levelében kért tényelemeket illeti, a francia hatóságok jelezték, hogy további információkkal nem szolgálhatnak, és ismét megküldték 2009. június 9-én továbbított észrevételeiket. |
| --- | --- |

(40)

A francia hatóságok 2009. október 21-én kelt levelükben arról tájékoztatták a Bizottságot, hogy a Párizsi Kereskedelmi Bíróság 2009. szeptember 9-i ítéletében felszámolási eljárást indított a CELF ellen, amely beszüntette tevékenységét. Ami a Bizottság 2009. október 8-án kelt levelében kért tényelemeket illeti, a francia hatóságok jelezték, hogy további információkkal nem szolgálhatnak, és ismét megküldték 2009. június 9-én továbbított észrevételeiket.

| (41) | 2009. november 20-i határozatában (C(2009) 9256 határozat, a továbbiakban: felszólítási határozat) ezért a Bizottság úgy határozott, felszólítja Franciaországot a kért információk benyújtására, mivel azok a többszöri kérés ellenére sem érkeztek meg. |
| --- | --- |

(41)

2009. november 20-i határozatában (C(2009) 9256 határozat, a továbbiakban: felszólítási határozat) ezért a Bizottság úgy határozott, felszólítja Franciaországot a kért információk benyújtására, mivel azok a többszöri kérés ellenére sem érkeztek meg.

| (42) | 2009. december 2-án kelt levelükben a francia hatóságok jelezték, hogy nem szolgálhatnak további információkkal a Bizottság számára, és hogy ismét megküldik 2009. június 9-én továbbított észrevételeiket. |
| --- | --- |

(42)

2009. december 2-án kelt levelükben a francia hatóságok jelezték, hogy nem szolgálhatnak további információkkal a Bizottság számára, és hogy ismét megküldik 2009. június 9-én továbbított észrevételeiket.

| (43) | Meg kell jegyezni, hogy 2009. december 2-án a francia hatóságok a „Programme de Livres Universitaires et Scientifiques”, vagyis a „Plus” nevű támogatási programhoz kapcsolódóan egy levelet is mellékeltek. Ezt a támogatási programot a jelen határozat nem érinti. |
| --- | --- |

(43)

Meg kell jegyezni, hogy 2009. december 2-án a francia hatóságok a „Programme de Livres Universitaires et Scientifiques”, vagyis a „Plus” nevű támogatási programhoz kapcsolódóan egy levelet is mellékeltek. Ezt a támogatási programot a jelen határozat nem érinti.

| (44) | A Bizottság 2009. december 22-én kelt levelében felkérte a francia hatóságokat, hogy tájékoztassák a CELF helyzetéről és a vonatkozó felszámolási eljárásról. A francia hatóságok 2010. január 27-én nyújtották be válaszukat, amelyet 2010. március 9-én és 2010. november 26-án pontosítottak. |
| --- | --- |

(44)

A Bizottság 2009. december 22-én kelt levelében felkérte a francia hatóságokat, hogy tájékoztassák a CELF helyzetéről és a vonatkozó felszámolási eljárásról. A francia hatóságok 2010. január 27-én nyújtották be válaszukat, amelyet 2010. március 9-én és 2010. november 26-án pontosítottak.

F.   Nemzeti bírósági eljárás és az előzetes döntéshozatal céljából feltett kérdések

| (45) | Meg kell jegyezni, hogy Franciaországban nemzeti bírósági eljárások zajlanak, amelyek nyomán az EUMSZ 267. cikke (az EK-Szerződés korábbi 234. cikke) alapján több keresetet is benyújtottak a Bírósághoz. Ezen eljárások röviden az alábbiakban ismertetett főbb szakaszokból álltak. |
| --- | --- |

(45)

Meg kell jegyezni, hogy Franciaországban nemzeti bírósági eljárások zajlanak, amelyek nyomán az EUMSZ 267. cikke (az EK-Szerződés korábbi 234. cikke) alapján több keresetet is benyújtottak a Bírósághoz. Ezen eljárások röviden az alábbiakban ismertetett főbb szakaszokból álltak.

| (46) | A SIDE az EK-Szerződés korábbi 88. cikke (3) bekezdésének közvetlen hatályára hivatkozva a francia bíróságnál keresetet indított. A Párizsi Közigazgatási Fellebbviteli Bíróság, megerősítve a Párizsi Közigazgatási Bíróság 2001. április 26-i határozatát, 2004. október 5-i ítéletében felszólította a francia államot, hogy kezdje meg a CELF javára folyósított támogatások visszafizettetését. |
| --- | --- |

(46)

A SIDE az EK-Szerződés korábbi 88. cikke (3) bekezdésének közvetlen hatályára hivatkozva a francia bíróságnál keresetet indított. A Párizsi Közigazgatási Fellebbviteli Bíróság, megerősítve a Párizsi Közigazgatási Bíróság 2001. április 26-i határozatát, 2004. október 5-i ítéletében felszólította a francia államot, hogy kezdje meg a CELF javára folyósított támogatások visszafizettetését.

| (47) | A fellebbezést követően az Államtanács 2006. március 29-i ítéletében megerősítette a Közigazgatási Fellebbviteli Bíróság határozatának egyes elemeit, nevezetesen azt, hogy a szóban forgó támogatások nem kizárólag a közszolgáltatási kötelezettségek ellentételezését szolgálták (14), azokat a nemzeti bíróság nem tekintheti fennálló támogatásnak, és hogy a CELF nem hivatkozhat a jogos bizalomra. |
| --- | --- |

(47)

A fellebbezést követően az Államtanács 2006. március 29-i ítéletében megerősítette a Közigazgatási Fellebbviteli Bíróság határozatának egyes elemeit, nevezetesen azt, hogy a szóban forgó támogatások nem kizárólag a közszolgáltatási kötelezettségek ellentételezését szolgálták (14), azokat a nemzeti bíróság nem tekintheti fennálló támogatásnak, és hogy a CELF nem hivatkozhat a jogos bizalomra.

| (48) | Mindazonáltal az Államtanács 2006. március 29-i ítéletében szintén úgy határozott, hogy a fellebbezés ügyében addig nem hoz döntést, amíg az Európai Bíróság választ nem ad az Államtanács előzetes döntéshozatal céljából hozzá intézett, arra vonatkozó kérdéseire, hogy hogyan kell eljárnia a nemzeti bíróságnak egy be nem jelentett, de a későbbiekben egy bizottsági határozat által a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánított állami támogatás tekintetében. |
| --- | --- |

(48)

Mindazonáltal az Államtanács 2006. március 29-i ítéletében szintén úgy határozott, hogy a fellebbezés ügyében addig nem hoz döntést, amíg az Európai Bíróság választ nem ad az Államtanács előzetes döntéshozatal céljából hozzá intézett, arra vonatkozó kérdéseire, hogy hogyan kell eljárnia a nemzeti bíróságnak egy be nem jelentett, de a későbbiekben egy bizottsági határozat által a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánított állami támogatás tekintetében.

| (49) | 2008. február 12-i ítéletében (15) a Bíróság kimondta:
  „Az EK 88. cikk (3) bekezdésének utolsó mondatát úgy kell értelmezni, hogy a nemzeti bíróság nem köteles elrendelni, hogy a kedvezményezettek térítsék vissza a fent rendelkezés megsértésével végrehajtott támogatást akkor is, ha arról a Bizottság végleges határozatában megállapította, hogy a támogatás az EK 87. cikk értelmében a közös piaccal összeegyeztethető. A közösségi jog alkalmazásában a nemzeti bíróság köteles a támogatás kedvezményezettjét a jogellenes időszak tekintetében járó kamatok megfizetésére kötelezni. A nemzeti jog keretein belül a nemzeti bíróság tehát adott esetben elrendelheti a jogellenes támogatás visszatéríttetését, a tagállamnak a támogatás későbbi nyújtásával kapcsolatos jogának sérelme nélkül. A nemzeti bíróság továbbá helyt adhat a támogatás jogellenességével okozott károk megtérítése iránti kérelmeknek.
  Az alapeljárásban fennálló eljárási helyzetben az EK 88. cikk (3) bekezdésének utolsó mondatából eredő, a támogatás jogellenessége hatásainak kiküszöbölésére vonatkozó kötelezettség a kedvezményezett által fizetendő összegek kiszámítása tekintetében – rendkívüli körülmények hiányában – kiterjed a támogatás közös piaccal való összeegyeztethetőségét megállapító bizottsági határozat meghozatala, valamint e határozatnak a közösségi bíróság által történt megsemmisítése között eltelt időszakra is.” |
| --- | --- |

(49)

2008. február 12-i ítéletében (15) a Bíróság kimondta:

„Az EK 88. cikk (3) bekezdésének utolsó mondatát úgy kell értelmezni, hogy a nemzeti bíróság nem köteles elrendelni, hogy a kedvezményezettek térítsék vissza a fent rendelkezés megsértésével végrehajtott támogatást akkor is, ha arról a Bizottság végleges határozatában megállapította, hogy a támogatás az EK 87. cikk értelmében a közös piaccal összeegyeztethető. A közösségi jog alkalmazásában a nemzeti bíróság köteles a támogatás kedvezményezettjét a jogellenes időszak tekintetében járó kamatok megfizetésére kötelezni. A nemzeti jog keretein belül a nemzeti bíróság tehát adott esetben elrendelheti a jogellenes támogatás visszatéríttetését, a tagállamnak a támogatás későbbi nyújtásával kapcsolatos jogának sérelme nélkül. A nemzeti bíróság továbbá helyt adhat a támogatás jogellenességével okozott károk megtérítése iránti kérelmeknek.

Az alapeljárásban fennálló eljárási helyzetben az EK 88. cikk (3) bekezdésének utolsó mondatából eredő, a támogatás jogellenessége hatásainak kiküszöbölésére vonatkozó kötelezettség a kedvezményezett által fizetendő összegek kiszámítása tekintetében – rendkívüli körülmények hiányában – kiterjed a támogatás közös piaccal való összeegyeztethetőségét megállapító bizottsági határozat meghozatala, valamint e határozatnak a közösségi bíróság által történt megsemmisítése között eltelt időszakra is.”

| (50) | Tekintettel a Bíróság 2008. február 12-i ítéletére, valamint a Törvényszék fent említett 2008. április 15-i ítéletére, az Államtanács 2008. december 19-i ítéletében hatályon kívül helyezte a Párizsi Közigazgatási Fellebbviteli Bíróság fenti 2004. október 5-i ítéletének 2., 3. és 4. cikkét, és a következőképpen határozott. |
| --- | --- |

(50)

Tekintettel a Bíróság 2008. február 12-i ítéletére, valamint a Törvényszék fent említett 2008. április 15-i ítéletére, az Államtanács 2008. december 19-i ítéletében hatályon kívül helyezte a Párizsi Közigazgatási Fellebbviteli Bíróság fenti 2004. október 5-i ítéletének 2., 3. és 4. cikkét, és a következőképpen határozott.

| (51) | Elsőként a Kulturális és Kommunikációs Minisztérium köteles megkezdeni a CELF javára 1980 óta az Államtanács ítéletének időpontjáig kifizetett támogatásokhoz kapcsolódó, a Bizottság 794/2004/EK rendeletének (16) megfelelően kiszámított kamatok visszatéríttetését. Ezt követően felszólítja továbbá a minisztériumot azon kamatok visszatéríttetésére is, amelyek az Államtanács ítéletének meghozatala és a támogatás közös piaccal való összeegyeztethetőségének megállapítása, illetve a támogatás végleges visszatérítése között eltelt időszakban merülnek fel. |
| --- | --- |

(51)

Elsőként a Kulturális és Kommunikációs Minisztérium köteles megkezdeni a CELF javára 1980 óta az Államtanács ítéletének időpontjáig kifizetett támogatásokhoz kapcsolódó, a Bizottság 794/2004/EK rendeletének (16) megfelelően kiszámított kamatok visszatéríttetését. Ezt követően felszólítja továbbá a minisztériumot azon kamatok visszatéríttetésére is, amelyek az Államtanács ítéletének meghozatala és a támogatás közös piaccal való összeegyeztethetőségének megállapítása, illetve a támogatás végleges visszatérítése között eltelt időszakban merülnek fel.

| (52) | Ezen túlmenően az Államtanács úgy határozott, hogy az eljárást mindaddig felfüggeszti, amíg az Európai Bíróság az alábbi, előzetes döntéshozatal céljából feltett kérdésekre választ nem ad:






  „1. | A nemzeti bíróság felfüggesztheti-e az eljárást valamely állami támogatás visszatérítésének kötelezettségével kapcsolatos kérdésben arra az időre, amíg a Bizottság jogerős határozattal nem dönt a támogatás közös piaccal való összeegyeztethetőségéről, amenynyiben a Bizottság korábbi határozatát, amelyben e támogatást a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánította, a közösségi bíróság megsemmisítette? |
| --- | --- | --- |

(52)

Ezen túlmenően az Államtanács úgy határozott, hogy az eljárást mindaddig felfüggeszti, amíg az Európai Bíróság az alábbi, előzetes döntéshozatal céljából feltett kérdésekre választ nem ad:

„1.

A nemzeti bíróság felfüggesztheti-e az eljárást valamely állami támogatás visszatérítésének kötelezettségével kapcsolatos kérdésben arra az időre, amíg a Bizottság jogerős határozattal nem dönt a támogatás közös piaccal való összeegyeztethetőségéről, amenynyiben a Bizottság korábbi határozatát, amelyben e támogatást a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánította, a közösségi bíróság megsemmisítette?

| 2. | Tekintve, hogy a támogatást a Bizottság három alkalommal a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánította, majd ez után e határozatokat az Európai Közösségek Elsőfokú Bírósága megsemmisítette, az ilyen helyzet minősülhet-e olyan rendkívüli körülménynek, amely alapján a nemzeti bíróság korlátozhatja a támogatás visszatéríttetésének kötelezettségét?” |
| --- | --- |

2.

Tekintve, hogy a támogatást a Bizottság három alkalommal a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánította, majd ez után e határozatokat az Európai Közösségek Elsőfokú Bírósága megsemmisítette, az ilyen helyzet minősülhet-e olyan rendkívüli körülménynek, amely alapján a nemzeti bíróság korlátozhatja a támogatás visszatéríttetésének kötelezettségét?”

| (53) | A Bíróság 2010. március 11-én (17) határozatot hozott az előzetes döntéshozatal céljából feltett kérdésekről, és kimondta:






  „1. | Azon nemzeti bíróság, amely az EK-Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése alapján jogellenes állami támogatás visszatérítése iránti kérelmet bírál el, nem függesztheti fel az eljárását ezen kérelem tárgyában, amíg az Európai Közösségek Bizottsága – korábbi engedélyező határozatának a megsemmisítését követően – a támogatás közös piaccal való összeegyeztethetőségéről döntést nem hoz. |
| --- | --- | --- |

(53)

A Bíróság 2010. március 11-én (17) határozatot hozott az előzetes döntéshozatal céljából feltett kérdésekről, és kimondta:

„1.

Azon nemzeti bíróság, amely az EK-Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése alapján jogellenes állami támogatás visszatérítése iránti kérelmet bírál el, nem függesztheti fel az eljárását ezen kérelem tárgyában, amíg az Európai Közösségek Bizottsága – korábbi engedélyező határozatának a megsemmisítését követően – a támogatás közös piaccal való összeegyeztethetőségéről döntést nem hoz.

| 2. | Három egymást követő, valamely támogatást a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánító európai bizottsági határozat elfogadása, amelyeket a közösségi bíróság ezt követően megsemmisített, önmagában nem minősülhet olyan rendkívüli körülménynek, amely korlátozhatná a kedvezményezettnek ezen támogatás visszatérítésére vonatkozó kötelezettségét, amennyiben e támogatást az EK-Szerződés 88. cikkének (3) bekezdését megsértve nyújtották.” |
| --- | --- |

2.

Három egymást követő, valamely támogatást a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánító európai bizottsági határozat elfogadása, amelyeket a közösségi bíróság ezt követően megsemmisített, önmagában nem minősülhet olyan rendkívüli körülménynek, amely korlátozhatná a kedvezményezettnek ezen támogatás visszatérítésére vonatkozó kötelezettségét, amennyiben e támogatást az EK-Szerződés 88. cikkének (3) bekezdését megsértve nyújtották.”

2.   AZ INTÉZKEDÉS LEÍRÁSA

| (54) | A francia hatóságok tájékoztatták a Bizottságot, hogy a francia Kulturális Minisztérium 1980-ban, a francia nyelvű könyvek és irodalom terjesztése terén a francia kormány által követett általános politikai irányvonalaknak megfelelően úgy döntött, hogy támogatást nyújt azoknak az exportközvetítőknek, amelyek hajlandóak minden rendelésnek eleget tenni, függetlenül annak összegétől és nyereségességétől. Ez az intézkedés a piacon keletkezett hiány betöltésére, illetve a „nem rentábilis kis rendelések”-hez kapcsolódó tevékenységnek az exportközvetítés piacán való fenntartására irányult. |
| --- | --- |

(54)

A francia hatóságok tájékoztatták a Bizottságot, hogy a francia Kulturális Minisztérium 1980-ban, a francia nyelvű könyvek és irodalom terjesztése terén a francia kormány által követett általános politikai irányvonalaknak megfelelően úgy döntött, hogy támogatást nyújt azoknak az exportközvetítőknek, amelyek hajlandóak minden rendelésnek eleget tenni, függetlenül annak összegétől és nyereségességétől. Ez az intézkedés a piacon keletkezett hiány betöltésére, illetve a „nem rentábilis kis rendelések”-hez kapcsolódó tevékenységnek az exportközvetítés piacán való fenntartására irányult.

| (55) | A francia hatóságok szerint a döntően nem francia nyelvű, olykor nehezen elérhető és/vagy távoli területeken működő kis könyvkereskedések súlyos beszerzési nehézségekkel küzdenek, a hagyományos terjesztési hálózatok ugyanis nem tudnak eleget tenni rendeléseiknek, ha a rendelt könyvek mennyisége nem elegendő vagy egységáruk nem elég magas ahhoz, hogy a terjesztő szolgáltatásai megtérüljenek. |
| --- | --- |

(55)

A francia hatóságok szerint a döntően nem francia nyelvű, olykor nehezen elérhető és/vagy távoli területeken működő kis könyvkereskedések súlyos beszerzési nehézségekkel küzdenek, a hagyományos terjesztési hálózatok ugyanis nem tudnak eleget tenni rendeléseiknek, ha a rendelt könyvek mennyisége nem elegendő vagy egységáruk nem elég magas ahhoz, hogy a terjesztő szolgáltatásai megtérüljenek.

| (56) | A francia hatóságok szerint a szóban forgó támogatás tehát arra irányult, hogy lehetővé tegye az exportközvetítők számára a külföldön, döntően nem francia nyelvű területeken működő könyvkereskedőktől érkező valamennyi megrendelés teljesítését, függetlenül azok összegétől, nyereségességétől és rendeltetési helyétől. Az intézkedés célja az volt, hogy a kulturális sokszínűség támogatására irányuló francia politika keretében biztosítsa a francia nyelvű könyvek optimális terjesztését, és ezáltal elősegítse a francia nyelvű irodalom eljutását a világ minden tájára. |
| --- | --- |

(56)

A francia hatóságok szerint a szóban forgó támogatás tehát arra irányult, hogy lehetővé tegye az exportközvetítők számára a külföldön, döntően nem francia nyelvű területeken működő könyvkereskedőktől érkező valamennyi megrendelés teljesítését, függetlenül azok összegétől, nyereségességétől és rendeltetési helyétől. Az intézkedés célja az volt, hogy a kulturális sokszínűség támogatására irányuló francia politika keretében biztosítsa a francia nyelvű könyvek optimális terjesztését, és ezáltal elősegítse a francia nyelvű irodalom eljutását a világ minden tájára.

| (57) | A francia hatóságok által „kis megrendelések programjának” keresztelt támogatási mechanizmus támogatás formájában kompenzálta a francia hatóságok meghatározása szerint kisebb, 500 francia frank (FRF) – körülbelül 76 EUR – értéket meg nem haladó megrendelések teljesítésének többletköltségeit. |
| --- | --- |

(57)

A francia hatóságok által „kis megrendelések programjának” keresztelt támogatási mechanizmus támogatás formájában kompenzálta a francia hatóságok meghatározása szerint kisebb, 500 francia frank (FRF) – körülbelül 76 EUR – értéket meg nem haladó megrendelések teljesítésének többletköltségeit.

| (58) | A francia hatóságok szerint a kedvezményezett vállalkozás kötelezettséget vállalt arra, hogy átad a Kulturális Minisztérium Könyv- és Olvasásügyi Igazgatóságának minden, a vállalkozás általános tevékenységéhez kapcsolódó adatot (globális üzleti forgalom, pénzügyi elszámolás, előirányozott költségvetések, az adatokat igazoló dokumentumok másolatai, adott esetben a könyvvizsgáló jelentése, illetve a munkabérosztályok kimutatása), valamint minden, a támogatás által érintett tevékenységre vonatkozó dokumentumot, nevezetesen a támogatás felhasználásának elszámolását, amely igazolja az előző évben odaítélt támogatás által érintett szolgáltatások végrehajtását. |
| --- | --- |

(58)

A francia hatóságok szerint a kedvezményezett vállalkozás kötelezettséget vállalt arra, hogy átad a Kulturális Minisztérium Könyv- és Olvasásügyi Igazgatóságának minden, a vállalkozás általános tevékenységéhez kapcsolódó adatot (globális üzleti forgalom, pénzügyi elszámolás, előirányozott költségvetések, az adatokat igazoló dokumentumok másolatai, adott esetben a könyvvizsgáló jelentése, illetve a munkabérosztályok kimutatása), valamint minden, a támogatás által érintett tevékenységre vonatkozó dokumentumot, nevezetesen a támogatás felhasználásának elszámolását, amely igazolja az előző évben odaítélt támogatás által érintett szolgáltatások végrehajtását.

| (59) | A gyakorlatban a „kis megrendelések programja” keretében egyetlen vállalkozás, a CELF részesült támogatásban. A francia hatóságok szerint a CELF-nek a következő évre vonatkozó támogatási kérelme alátámasztásául évről évre igazolnia kellett a kis rendelések teljesítéséből eredő többletköltségeit. Az előző évben odaítélt támogatás negyedrészét az év elején folyósították, a fennmaradó részt pedig ősszel, miután az állami szervek ellenőrizték a kedvezményezett vállalkozás előirányzott költségvetését és az év első fele folyamán tapasztalt ingadozásokat. A kialakult gyakorlat szerint, ha a támogatás összege nem lett teljes egészében felhasználva, a visszamaradó összegek a következő évre előirányzott támogatásból levonásra kerültek. Ezen túlmenően a Kulturális Minisztérium megfigyelőként részt vett a CELF felügyelőbizottságának és közgyűlésének ülésein. |
| --- | --- |

(59)

A gyakorlatban a „kis megrendelések programja” keretében egyetlen vállalkozás, a CELF részesült támogatásban. A francia hatóságok szerint a CELF-nek a következő évre vonatkozó támogatási kérelme alátámasztásául évről évre igazolnia kellett a kis rendelések teljesítéséből eredő többletköltségeit. Az előző évben odaítélt támogatás negyedrészét az év elején folyósították, a fennmaradó részt pedig ősszel, miután az állami szervek ellenőrizték a kedvezményezett vállalkozás előirányzott költségvetését és az év első fele folyamán tapasztalt ingadozásokat. A kialakult gyakorlat szerint, ha a támogatás összege nem lett teljes egészében felhasználva, a visszamaradó összegek a következő évre előirányzott támogatásból levonásra kerültek. Ezen túlmenően a Kulturális Minisztérium megfigyelőként részt vett a CELF felügyelőbizottságának és közgyűlésének ülésein.

| (60) | Tisztázni kell, hogy az 1997 óta folyamatosan csökkenő összegű támogatást 2002-ben megszüntették. A CELF 1980-tól 2001 végéig évenkénti támogatásban részesült, amelynek célja a francia hatóságok szerint a francia nyelvű könyvekre irányuló kis összegű külföldi megrendelések kezelési költségeinek csökkentése volt. 1980 és 2001 vége között a CELF a szóban forgó támogatás címén hozzávetőleg összesen 4,8 millió EUR-ban részesült.

  Táblázat


  A CELF részére 1980 óta a „kis rendelések” feldolgozása címén odaítélt támogatások összege

  A francia hatóságok által közölt adatok
  (euróban kifejezett, kerekített összegek)






  Év | A támogatás összege |
| --- | --- | --- |
| 1980 | 91 469,41 |
| 1981 | 91 469,41 |
| 1982 | 205 806,17 |
| 1983 | 164 644,94 |
| 1984 | 137 204,12 |
| 1985 | 141 777,59 |
| 1986 | 248 491,90 |
| 1987 | 214 953,11 |
| 1988 | 213 428,62 |
| 1989 | 259 163,33 |
| 1990 | 304 898,03 |
| 1991 | 373 500,09 |
| 1992 | 422 283,78 |
| 1993 | 382 647,03 |
| 1994 | 304 898,03 |
| 1995 | 304 898,03 |
| 1996 | 304 898,03 |
| 1997 | 243 918,43 |
| 1998 | 182 938,82 |
| 1999 | 121 959,21 |
| 2000 | 60 979,61 |
| 2001 | 38 112,25 |
| 2002 | 0 |

(60)

Tisztázni kell, hogy az 1997 óta folyamatosan csökkenő összegű támogatást 2002-ben megszüntették. A CELF 1980-tól 2001 végéig évenkénti támogatásban részesült, amelynek célja a francia hatóságok szerint a francia nyelvű könyvekre irányuló kis összegű külföldi megrendelések kezelési költségeinek csökkentése volt. 1980 és 2001 vége között a CELF a szóban forgó támogatás címén hozzávetőleg összesen 4,8 millió EUR-ban részesült.

Táblázat

A CELF részére 1980 óta a „kis rendelések” feldolgozása címén odaítélt támogatások összege

A francia hatóságok által közölt adatok

(euróban kifejezett, kerekített összegek)

Év

A támogatás összege

1980

91 469,41

1981

91 469,41

1982

205 806,17

1983

164 644,94

1984

137 204,12

1985

141 777,59

1986

248 491,90

1987

214 953,11

1988

213 428,62

1989

259 163,33

1990

304 898,03

1991

373 500,09

1992

422 283,78

1993

382 647,03

1994

304 898,03

1995

304 898,03

1996

304 898,03

1997

243 918,43

1998

182 938,82

1999

121 959,21

2000

60 979,61

2001

38 112,25

2002

0

3.   FRANCIAORSZÁG MEGJEGYZÉSEI ÉS A SIDE ÉSZREVÉTELEI AZ ELJÁRÁS KITERJESZTÉSÉT KÖVETŐEN

| (61) | Az eljárás kiterjesztéséről szóló határozatra adott, 2009. június 9-i válaszukban a francia hatóságok különösen az alábbi észrevételeket fogalmazták meg. |
| --- | --- |

(61)

Az eljárás kiterjesztéséről szóló határozatra adott, 2009. június 9-i válaszukban a francia hatóságok különösen az alábbi észrevételeket fogalmazták meg.

| (62) | Elsőként jelezték, hogy egyetértenek a Bizottság azon értékelésével, miszerint a CELF részére folyósított támogatás állami támogatásnak minősül, és az EUMSZ 107. cikke (2) és (3) bekezdésének a) és b) pontjában foglalt eltérések nem alkalmazhatók. |
| --- | --- |

(62)

Elsőként jelezték, hogy egyetértenek a Bizottság azon értékelésével, miszerint a CELF részére folyósított támogatás állami támogatásnak minősül, és az EUMSZ 107. cikke (2) és (3) bekezdésének a) és b) pontjában foglalt eltérések nem alkalmazhatók.

| (63) | A támogatásoknak az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) és d) pontja tekintetében történő értékelése során a francia hatóságok a támogatások arányosságát illetően nem szolgáltak új adatokkal. |
| --- | --- |

(63)

A támogatásoknak az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) és d) pontja tekintetében történő értékelése során a francia hatóságok a támogatások arányosságát illetően nem szolgáltak új adatokkal.

| (64) | Ugyanakkor jelezték, hogy véleményük szerint a CELF megbízatása az EUMSZ 106. cikkének (2) bekezdése értelmében általános érdekű szolgáltatásnak minősül. |
| --- | --- |

(64)

Ugyanakkor jelezték, hogy véleményük szerint a CELF megbízatása az EUMSZ 106. cikkének (2) bekezdése értelmében általános érdekű szolgáltatásnak minősül.

| (65) | A francia hatóságok végül és mindenekfelett olyan rendkívüli körülmények megléte mellett érveltek, amelyek megakadályozzák, hogy a Bizottság visszatéríttesse a támogatást. |
| --- | --- |

(65)

A francia hatóságok végül és mindenekfelett olyan rendkívüli körülmények megléte mellett érveltek, amelyek megakadályozzák, hogy a Bizottság visszatéríttesse a támogatást.

| (66) | Amint azt korábban jeleztük, a francia hatóságok tehát nem nyújtották be a Bizottság által az eljárás kiterjesztéséről szóló határozatban kért részletes tényelemeket, és a támogatás arányosságának kérdésére vonatkozóan mindössze a 2002-ben és 2003-ban már benyújtott információkat küldték meg ismét, amelyeket a Bizottságnak a Törvényszék 2008. április 15-i ítéletére tekintettel ebben a formában nem állt módjában felhasználni. Egy 2009. október 8-án kelt emlékeztetőt követően a Bizottság 2009. november 20-án úgy határozott, hogy felszólítja a francia hatóságokat az 1999/659/EK rendelet 10. cikkének (3) bekezdésében előírt információk benyújtására. 2009. december 2-án kelt levelükben a francia hatóságok azt a választ adták, hogy nem szolgálhatnak további információkkal a Bizottság számára. |
| --- | --- |

(66)

Amint azt korábban jeleztük, a francia hatóságok tehát nem nyújtották be a Bizottság által az eljárás kiterjesztéséről szóló határozatban kért részletes tényelemeket, és a támogatás arányosságának kérdésére vonatkozóan mindössze a 2002-ben és 2003-ban már benyújtott információkat küldték meg ismét, amelyeket a Bizottságnak a Törvényszék 2008. április 15-i ítéletére tekintettel ebben a formában nem állt módjában felhasználni. Egy 2009. október 8-án kelt emlékeztetőt követően a Bizottság 2009. november 20-án úgy határozott, hogy felszólítja a francia hatóságokat az 1999/659/EK rendelet 10. cikkének (3) bekezdésében előírt információk benyújtására. 2009. december 2-án kelt levelükben a francia hatóságok azt a választ adták, hogy nem szolgálhatnak további információkkal a Bizottság számára.

| (67) | 2009. július 23-i észrevételeiben a SIDE a következő megállapításokat tette. |
| --- | --- |

(67)

2009. július 23-i észrevételeiben a SIDE a következő megállapításokat tette.

| (68) | Emlékeztetett arra, hogy a támogatásból kizárólag a CELF részesült, jóllehet véleményük szerint a CELF tevékenysége nem kizárólagos, mivel a földrajzilag elszórtan található könyvkereskedésektől származó különböző méretű, akár kis megrendelések csoportos ellátása, amelynek révén a kiadók felé nagyobb megrendelést lehet leadni, a SIDE szerint nem más, mint az exportközvetítői tevékenység meghatározása. A SIDE továbbá felhívta a figyelmet arra, hogy a támogatást nem az átláthatóság állítólagos hiánya miatt tagadták meg tőle, hanem azért, mert nem kiadói szövetkezetként, hanem magánvállalkozásként működik. |
| --- | --- |

(68)

Emlékeztetett arra, hogy a támogatásból kizárólag a CELF részesült, jóllehet véleményük szerint a CELF tevékenysége nem kizárólagos, mivel a földrajzilag elszórtan található könyvkereskedésektől származó különböző méretű, akár kis megrendelések csoportos ellátása, amelynek révén a kiadók felé nagyobb megrendelést lehet leadni, a SIDE szerint nem más, mint az exportközvetítői tevékenység meghatározása. A SIDE továbbá felhívta a figyelmet arra, hogy a támogatást nem az átláthatóság állítólagos hiánya miatt tagadták meg tőle, hanem azért, mert nem kiadói szövetkezetként, hanem magánvállalkozásként működik.

| (69) | Mindemellett a SIDE részletesen cáfolta a támogatások szükségességének tényét. Ennek során konkrétan úgy vélte, hogy a „kis megrendelések” fogalmát önkényesen határozták meg, és cáfolta a francia hatóságok által közölt számadatokat. |
| --- | --- |

(69)

Mindemellett a SIDE részletesen cáfolta a támogatások szükségességének tényét. Ennek során konkrétan úgy vélte, hogy a „kis megrendelések” fogalmát önkényesen határozták meg, és cáfolta a francia hatóságok által közölt számadatokat.

| (70) | A SIDA ezenkívül úgy ítélte meg, hogy a támogatás nem igazolható az EUMSZ 106. cikkének (2) bekezdése alapján, és a nemzeti bíróságok által a CELF tevékenységéhez kapcsolódóan hozott ítéletekre hivatkozott. |
| --- | --- |

(70)

A SIDA ezenkívül úgy ítélte meg, hogy a támogatás nem igazolható az EUMSZ 106. cikkének (2) bekezdése alapján, és a nemzeti bíróságok által a CELF tevékenységéhez kapcsolódóan hozott ítéletekre hivatkozott.

| (71) | Végül a SIDA jelezte, hogy véleménye szerint a vizsgált esetben nem áll fenn olyan rendkívüli körülmény, amely alapján a visszatéríttetési kötelezettség korlátozható. |
| --- | --- |

(71)

Végül a SIDA jelezte, hogy véleménye szerint a vizsgált esetben nem áll fenn olyan rendkívüli körülmény, amely alapján a visszatéríttetési kötelezettség korlátozható.

4.   A TÁMOGATÁS ÉRTÉKELÉSE

| (72) | Meg kell állapítani, hogy a kérdéses intézkedés állami támogatásnak minősül-e, és hogy adott esetben az a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető-e. Értékelése során a Bizottságnak különösen a Törvényszék 2008. április 15-i ítéletét kell figyelembe vennie. |
| --- | --- |

(72)

Meg kell állapítani, hogy a kérdéses intézkedés állami támogatásnak minősül-e, és hogy adott esetben az a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető-e. Értékelése során a Bizottságnak különösen a Törvényszék 2008. április 15-i ítéletét kell figyelembe vennie.

A.   Az intézkedés értékelése az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése tekintetében

| (73) | Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy „Ha a Szerződések másként nem rendelkeznek, a belső piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet”. |
| --- | --- |

(73)

Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy „Ha a Szerződések másként nem rendelkeznek, a belső piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet”.

| (74) | A Bizottság – amint az eljárás kiterjesztéséről szóló határozatban már kifejtette – előzetesen emlékeztetett arra, hogy azon következtetését, amely szerint a szóban forgó intézkedés a Szerződés értelmében állami támogatásnak minősül, sem a bizottsági eljárás egyes szakaszaiban, sem az Európai Unió Bírósága (18), és még a nemzeti bíróságok előtti eljárások során sem kérdőjelezték meg (19). Továbbá, az eljárás kiterjesztéséről szóló határozatra adott 2009. június 9-i válaszukban a francia hatóságok jelezték, hogy egyetértenek a Bizottság azon értékelésével, miszerint a CELF részére folyósított támogatás állami támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

(74)

A Bizottság – amint az eljárás kiterjesztéséről szóló határozatban már kifejtette – előzetesen emlékeztetett arra, hogy azon következtetését, amely szerint a szóban forgó intézkedés a Szerződés értelmében állami támogatásnak minősül, sem a bizottsági eljárás egyes szakaszaiban, sem az Európai Unió Bírósága (18), és még a nemzeti bíróságok előtti eljárások során sem kérdőjelezték meg (19). Továbbá, az eljárás kiterjesztéséről szóló határozatra adott 2009. június 9-i válaszukban a francia hatóságok jelezték, hogy egyetértenek a Bizottság azon értékelésével, miszerint a CELF részére folyósított támogatás állami támogatásnak minősül.

| (75) | A Bizottság úgy véli, hogy a kérdéses intézkedés az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdése (az EKSz. korábbi 87. cikke (1) bekezdése) értelmében a következő okok miatt állami támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

(75)

A Bizottság úgy véli, hogy a kérdéses intézkedés az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdése (az EKSz. korábbi 87. cikke (1) bekezdése) értelmében a következő okok miatt állami támogatásnak minősül.

| (76) | Az intézkedés először is előnyben részesíti a CELF-et, mivel lehetővé teszi számára a kis megrendelések költségeinek csökkentését. Az intézkedés szelektív jellegű, mivel a gyakorlatban csak a CELF a kedvezményezettje. |
| --- | --- |

(76)

Az intézkedés először is előnyben részesíti a CELF-et, mivel lehetővé teszi számára a kis megrendelések költségeinek csökkentését. Az intézkedés szelektív jellegű, mivel a gyakorlatban csak a CELF a kedvezményezettje.

| (77) | Ezenkívül az intézkedés finanszírozása a francia állam költségvetési eszközei révén, tehát állami költségvetési forrásokból történt. Végrehajtásáról a Kulturális Minisztérium döntött, ezért az intézkedés a francia hatóságoknak tudható be. |
| --- | --- |

(77)

Ezenkívül az intézkedés finanszírozása a francia állam költségvetési eszközei révén, tehát állami költségvetési forrásokból történt. Végrehajtásáról a Kulturális Minisztérium döntött, ezért az intézkedés a francia hatóságoknak tudható be.

| (78) | Mindemellett az intézkedés valószínűsíthetően érinteni fogja a tagállamok közötti kereskedelmet és torzítja a versenyt. A támogatást valójában olyan francia exportközvetítőknek (a gyakorlatban a CELF-nek) nyújtották, amelyek francia könyvek elsősorban nem francia nyelvű országokba irányuló exportjával foglalkoznak. Az említett francia exportközvetítők tehát – legalábbis potenciálisan – versenyhelyzetben vannak az Európai Unió más francia nyelvű országaiban (Belgiumban és Luxemburgban) működő, francia nyelvű könyvek exportjával foglalkozó többi exportközvetítővel. Az, hogy az intézkedés tagországok közti kereskedelemre gyakorolt hatása és versenytorzító hatása csekélynek tűnik, nem változtat ezen a következtetésen. A Bíróság állandó ítélkezési gyakorlatának megfelelően a Bizottságnak nem kell megállapítania, hogy a támogatás ténylegesen befolyásolja a tagállamok közötti kereskedelmet és torzítja a versenyt; elég, ha a támogatás esetében ez valószínűsíthető. |
| --- | --- |

(78)

Mindemellett az intézkedés valószínűsíthetően érinteni fogja a tagállamok közötti kereskedelmet és torzítja a versenyt. A támogatást valójában olyan francia exportközvetítőknek (a gyakorlatban a CELF-nek) nyújtották, amelyek francia könyvek elsősorban nem francia nyelvű országokba irányuló exportjával foglalkoznak. Az említett francia exportközvetítők tehát – legalábbis potenciálisan – versenyhelyzetben vannak az Európai Unió más francia nyelvű országaiban (Belgiumban és Luxemburgban) működő, francia nyelvű könyvek exportjával foglalkozó többi exportközvetítővel. Az, hogy az intézkedés tagországok közti kereskedelemre gyakorolt hatása és versenytorzító hatása csekélynek tűnik, nem változtat ezen a következtetésen. A Bíróság állandó ítélkezési gyakorlatának megfelelően a Bizottságnak nem kell megállapítania, hogy a támogatás ténylegesen befolyásolja a tagállamok közötti kereskedelmet és torzítja a versenyt; elég, ha a támogatás esetében ez valószínűsíthető.

| (79) | Végül a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az Altmark ügyhöz kapcsolódó ítélkezési gyakorlat alkalmazásának feltételei nem teljesülnek. 2003. július 24-i ítéletében (20) a Bíróság pontosította, hogy egy általános gazdasági érdekű szolgáltatás működtetésével megbízott vállalkozásnak nyújtott támogatás milyen körülmények között nem minősül állami támogatásnak: „egyrészt a kedvezményezett vállalkozást ténylegesen közszolgáltatási kötelezettségnek kell terhelnie, és e kötelezettségnek egyértelműen meghatározottnak kell lennie; másrészt az ellentételezés kiszámításának alapjául szolgáló feltételeket tárgyilagos és átlátható módon előzetesen kell megállapítani; harmadszor, az ellentételezés nem haladhatja meg a közszolgáltatási kötelezettségek végrehajtása során felmerülő költségek egészben vagy részben való fedezéséhez szükséges mértéket, figyelemmel az érintett bevételekre és az e kötelezettségek teljesítéséből származó méltányos nyereségre; negyedszer, amikor egy adott esetben a közszolgáltatási kötelezettség végrehajtásával megbízott vállalkozás kiválasztása nem közbeszerzési eljárás keretében történik, amely lehetővé tenné, hogy azt a jelöltet válaszszák, aki a közösségnek legkevesebb költséggel járó szolgáltatást tudja nyújtani, a szükséges ellentételezés mértékét azon költségek elemzése alapján kell megállapítani, amelyet egy átlagos, jól vezetett és a szükséges közszolgáltatási követelmények kielégítéséhez közlekedési eszközökkel megfelelően felszerelt vállalkozásnál e kötelezettségek végrehajtásakor felmerülnének, figyelemmel az érintett bevételekre és az e kötelezettségek teljesítéséből származó méltányos nyereségre”. |
| --- | --- |

(79)

Végül a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az Altmark ügyhöz kapcsolódó ítélkezési gyakorlat alkalmazásának feltételei nem teljesülnek. 2003. július 24-i ítéletében (20) a Bíróság pontosította, hogy egy általános gazdasági érdekű szolgáltatás működtetésével megbízott vállalkozásnak nyújtott támogatás milyen körülmények között nem minősül állami támogatásnak: „egyrészt a kedvezményezett vállalkozást ténylegesen közszolgáltatási kötelezettségnek kell terhelnie, és e kötelezettségnek egyértelműen meghatározottnak kell lennie; másrészt az ellentételezés kiszámításának alapjául szolgáló feltételeket tárgyilagos és átlátható módon előzetesen kell megállapítani; harmadszor, az ellentételezés nem haladhatja meg a közszolgáltatási kötelezettségek végrehajtása során felmerülő költségek egészben vagy részben való fedezéséhez szükséges mértéket, figyelemmel az érintett bevételekre és az e kötelezettségek teljesítéséből származó méltányos nyereségre; negyedszer, amikor egy adott esetben a közszolgáltatási kötelezettség végrehajtásával megbízott vállalkozás kiválasztása nem közbeszerzési eljárás keretében történik, amely lehetővé tenné, hogy azt a jelöltet válaszszák, aki a közösségnek legkevesebb költséggel járó szolgáltatást tudja nyújtani, a szükséges ellentételezés mértékét azon költségek elemzése alapján kell megállapítani, amelyet egy átlagos, jól vezetett és a szükséges közszolgáltatási követelmények kielégítéséhez közlekedési eszközökkel megfelelően felszerelt vállalkozásnál e kötelezettségek végrehajtásakor felmerülnének, figyelemmel az érintett bevételekre és az e kötelezettségek teljesítéséből származó méltányos nyereségre”.

| (80) | A Bizottság – tekintve, hogy az egyes feltételeket nem külön kell vizsgálni, mivel azoknak együttessen kell teljesülniük – a vizsgált ügyben megállapítja, hogy a CELF kiválasztása nem közbeszerzési eljárás keretében történt, és hogy az ellentételezés mértékét nem egy átlagos, jól vezetett és termelési eszközökkel megfelelően felszerelt vállalkozásnál felmerülő költségek elemzése alapján állapították meg. |
| --- | --- |

(80)

A Bizottság – tekintve, hogy az egyes feltételeket nem külön kell vizsgálni, mivel azoknak együttessen kell teljesülniük – a vizsgált ügyben megállapítja, hogy a CELF kiválasztása nem közbeszerzési eljárás keretében történt, és hogy az ellentételezés mértékét nem egy átlagos, jól vezetett és termelési eszközökkel megfelelően felszerelt vállalkozásnál felmerülő költségek elemzése alapján állapították meg.

| (81) | Mindezek alapján a CELF-nek nyújtott támogatás az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdése szerinti állami támogatás, mivel az állami támogatás fogalmának valamennyi alkotóeleme teljesül. |
| --- | --- |

(81)

Mindezek alapján a CELF-nek nyújtott támogatás az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdése szerinti állami támogatás, mivel az állami támogatás fogalmának valamennyi alkotóeleme teljesül.

| (82) | A szóban forgó intézkedést ezenfelül a francia hatóságok nem jelentették be előzetesen a Bizottságnak. A támogatást ennélfogva az EUMSZ 108. cikke (3) bekezdésének megsértésével ítélték oda, amely kimondja, hogy a Bizottságot az észrevételei megtételéhez szükséges időben tájékoztatni kell minden támogatás nyújtására és módosítására irányuló szándékról. A támogatást tehát jogellenesen nyújtották. |
| --- | --- |

(82)

A szóban forgó intézkedést ezenfelül a francia hatóságok nem jelentették be előzetesen a Bizottságnak. A támogatást ennélfogva az EUMSZ 108. cikke (3) bekezdésének megsértésével ítélték oda, amely kimondja, hogy a Bizottságot az észrevételei megtételéhez szükséges időben tájékoztatni kell minden támogatás nyújtására és módosítására irányuló szándékról. A támogatást tehát jogellenesen nyújtották.

| (83) | Mivel a kérdéses intézkedés állami támogatás, értékelni kell a belső piaccal való összeegyeztethetőségét. |
| --- | --- |

(83)

Mivel a kérdéses intézkedés állami támogatás, értékelni kell a belső piaccal való összeegyeztethetőségét.

B.   Az intézkedés értékelése az EUMSZ 107. cikkének (2) és (3) bekezdése tekintetében

| (84) | A Bizottság úgy véli, hogy a vizsgált esetre nem alkalmazhatóak az EUMSZ 107. cikke (2) bekezdésében álló eltérések, mert a szóban forgó intézkedés nyilvánvaló módon nem az ott meghatározott célokat szolgálta. |
| --- | --- |

(84)

A Bizottság úgy véli, hogy a vizsgált esetre nem alkalmazhatóak az EUMSZ 107. cikke (2) bekezdésében álló eltérések, mert a szóban forgó intézkedés nyilvánvaló módon nem az ott meghatározott célokat szolgálta.

| (85) | A támogatásra nézve nem teljesülnek az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének a) pontjában található eltérésben foglalt feltételek sem, mivel az nem valamely, az idézett rendelkezésben említett térség fejlődését szolgálta. A 107. cikke (3) bekezdésének b) pontjában álló, a közös európai érdeket szolgáló fontos projekt megvalósításnak előmozdítására vonatkozó eltérés szintén nem alkalmazható a vizsgált esetre, mivel a szóban forgó intézkedés nem szolgálta hasonló jellegű projekt előmozdítását. Mivel a támogatás nem irányult a francia gazdaságban bekövetkezett komoly zavar megszüntetésére sem, a 107. cikke (3) bekezdésének b) pontjának második részében álló eltérés sem alkalmazható a vizsgált esetre. |
| --- | --- |

(85)

A támogatásra nézve nem teljesülnek az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének a) pontjában található eltérésben foglalt feltételek sem, mivel az nem valamely, az idézett rendelkezésben említett térség fejlődését szolgálta. A 107. cikke (3) bekezdésének b) pontjában álló, a közös európai érdeket szolgáló fontos projekt megvalósításnak előmozdítására vonatkozó eltérés szintén nem alkalmazható a vizsgált esetre, mivel a szóban forgó intézkedés nem szolgálta hasonló jellegű projekt előmozdítását. Mivel a támogatás nem irányult a francia gazdaságban bekövetkezett komoly zavar megszüntetésére sem, a 107. cikke (3) bekezdésének b) pontjának második részében álló eltérés sem alkalmazható a vizsgált esetre.

| (86) | A Bizottságnak ennélfogva meg kell vizsgálnia az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdése c) és d) pontjának (az EK-Szerződés korábbi 87. cikke (3) bekezdése c) és d) pontjának) alkalmazhatóságát. |
| --- | --- |

(86)

A Bizottságnak ennélfogva meg kell vizsgálnia az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdése c) és d) pontjának (az EK-Szerződés korábbi 87. cikke (3) bekezdése c) és d) pontjának) alkalmazhatóságát.

| (87) | Tekintettel a Törvényszék 2008. április 15-i ítéletére, meg kell különböztetni az Európai Unióról szóló szerződés hatálybalépése (1993. november 1.) után nyújtott támogatásokat azoktól, amelyeket e hatálybalépést megelőzően nyújtottak, és amelyekre a szóban forgó időszakban hatályban lévő anyagi jogi rendelkezések alkalmazandók. |
| --- | --- |

(87)

Tekintettel a Törvényszék 2008. április 15-i ítéletére, meg kell különböztetni az Európai Unióról szóló szerződés hatálybalépése (1993. november 1.) után nyújtott támogatásokat azoktól, amelyeket e hatálybalépést megelőzően nyújtottak, és amelyekre a szóban forgó időszakban hatályban lévő anyagi jogi rendelkezések alkalmazandók.

| (88) | E célból a Bizottság megjegyzi, hogy az előző évben odaítélt támogatás negyedrészét az év elején folyósították, a fennmaradó részt pedig ősszel, miután az állami szervek ellenőrizték a kedvezményezett vállalkozás előzetes költségvetését és az év első fele folyamán tapasztalt ingadozásokat. Ha a támogatás összegét nem használták fel teljes egészében, akkor a visszamaradó összegeket levonták a következő évre előirányzott támogatásból. Az 1993. évre nyújtott támogatást tehát részben 1993 elején, a fennmaradó részt pedig 1993 őszén folyósították. A francia hatóságok 1992 végén vagy 1993 elején, de mindenképpen az Európai Unióról szóló szerződés hatálybalépését megelőzően hozták meg az 1993. évi támogatást odaítélő határozatot. A Bizottság ezért úgy véli, hogy az 1993-ra folyósított támogatást az Európai Unióról szóló szerződés hatálybalépését megelőzően alkalmazandó jogszabályok figyelembevételével kell értékelni. |
| --- | --- |

(88)

E célból a Bizottság megjegyzi, hogy az előző évben odaítélt támogatás negyedrészét az év elején folyósították, a fennmaradó részt pedig ősszel, miután az állami szervek ellenőrizték a kedvezményezett vállalkozás előzetes költségvetését és az év első fele folyamán tapasztalt ingadozásokat. Ha a támogatás összegét nem használták fel teljes egészében, akkor a visszamaradó összegeket levonták a következő évre előirányzott támogatásból. Az 1993. évre nyújtott támogatást tehát részben 1993 elején, a fennmaradó részt pedig 1993 őszén folyósították. A francia hatóságok 1992 végén vagy 1993 elején, de mindenképpen az Európai Unióról szóló szerződés hatálybalépését megelőzően hozták meg az 1993. évi támogatást odaítélő határozatot. A Bizottság ezért úgy véli, hogy az 1993-ra folyósított támogatást az Európai Unióról szóló szerződés hatálybalépését megelőzően alkalmazandó jogszabályok figyelembevételével kell értékelni.

a)   A támogatások értékelése az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének d) pontja tekintetében

| (89) | Az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének d) pontja (az EK-Szerződés korábbi 87. cikke (3) bekezdésének d) pontja) szerint „A belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető [...] a kultúrát és a kulturális örökség megőrzését előmozdító támogatás, ha az az Unión belüli kereskedelmi és versenyfeltételeket nem befolyásolja a közös érdekkel ellentétes mértékben”. |
| --- | --- |

(89)

Az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének d) pontja (az EK-Szerződés korábbi 87. cikke (3) bekezdésének d) pontja) szerint „A belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető [...] a kultúrát és a kulturális örökség megőrzését előmozdító támogatás, ha az az Unión belüli kereskedelmi és versenyfeltételeket nem befolyásolja a közös érdekkel ellentétes mértékben”.

| (90) | Ellenőrizni kell tehát, hogy a CELF részére 1994 és 2001 vége között folyósított támogatások valóban kulturális célt szolgáltak-e, és hogy a közös érdekkel ellentétes mértékben befolyásolták-e az Unión belüli kereskedelmi és versenyfeltételeket. |
| --- | --- |

(90)

Ellenőrizni kell tehát, hogy a CELF részére 1994 és 2001 vége között folyósított támogatások valóban kulturális célt szolgáltak-e, és hogy a közös érdekkel ellentétes mértékben befolyásolták-e az Unión belüli kereskedelmi és versenyfeltételeket.

i)   Kulturális cél

| (91) | A Bizottság előzetesen emlékeztet arra, hogy a Törvényszék 1995. szeptember 18-i említett ítélete elismerte a CELF-nek folyósított támogatások kulturális célját. A Törvényszék tehát az ítélet 62. pontjában kimondta, hogy „Ami a jogvita tárgyát képező támogatás kulturális célzatát illeti, mindkét fél számára nyilvánvaló, hogy a francia kormány célkitűzése a francia nyelv és irodalom terjesztése”. E tekintetben a Bíróság ezenfelül megállapítja, hogy határozata meghozatalakor a Bizottság rendelkezésére álló tényelemek, beleértve a felperes felügyelő bizottságának 1992. szeptember 7-i levelében foglaltakat, megfelelően alátámasztották a Bizottságnak e célkitűzés valós és jogszerű mivoltáról alkotott ítéletét. Mindezek alapján helyénvaló az a végkövetkeztetés, hogy a jogvita tárgyát képező támogatás célzatának megítélése nem ütközött különösebb nehézségekbe, és a Bizottságnak nem volt szüksége további információkra e célkitűzés kulturális jellegének azonosításához. |
| --- | --- |

(91)

A Bizottság előzetesen emlékeztet arra, hogy a Törvényszék 1995. szeptember 18-i említett ítélete elismerte a CELF-nek folyósított támogatások kulturális célját. A Törvényszék tehát az ítélet 62. pontjában kimondta, hogy „Ami a jogvita tárgyát képező támogatás kulturális célzatát illeti, mindkét fél számára nyilvánvaló, hogy a francia kormány célkitűzése a francia nyelv és irodalom terjesztése”. E tekintetben a Bíróság ezenfelül megállapítja, hogy határozata meghozatalakor a Bizottság rendelkezésére álló tényelemek, beleértve a felperes felügyelő bizottságának 1992. szeptember 7-i levelében foglaltakat, megfelelően alátámasztották a Bizottságnak e célkitűzés valós és jogszerű mivoltáról alkotott ítéletét. Mindezek alapján helyénvaló az a végkövetkeztetés, hogy a jogvita tárgyát képező támogatás célzatának megítélése nem ütközött különösebb nehézségekbe, és a Bizottságnak nem volt szüksége további információkra e célkitűzés kulturális jellegének azonosításához.

| (92) | A francia hatóságok jelezték, hogy a szóban forgó támogatások kulturális törekvést szolgáltak, mégpedig a francia nyelvű könyvek nem francia nyelvű országokban történő terjesztésének előmozdítását. Olyan tudatos politikáról van tehát szó, amely nemzetközi szinten fokozott figyelmet fordít a kulturális sokszínűség megőrzésére és ösztönzésére. |
| --- | --- |

(92)

A francia hatóságok jelezték, hogy a szóban forgó támogatások kulturális törekvést szolgáltak, mégpedig a francia nyelvű könyvek nem francia nyelvű országokban történő terjesztésének előmozdítását. Olyan tudatos politikáról van tehát szó, amely nemzetközi szinten fokozott figyelmet fordít a kulturális sokszínűség megőrzésére és ösztönzésére.

| (93) | A kulturális sokszínűség megőrzése és előmozdítása ráadásul az európai modell alapelvei között is szerepel. E törekvések az EUMSZ-ben is megjelennek, a 167. cikk (1) bekezdésében (az EK-Szerződés korábbi 157. cikkének (1) bekezdése), amely szerint: „Az Unió hozzájárul a tagállamok kultúrájának virágzásához, tiszteletben tartva nemzeti és regionális sokszínűségüket, ugyanakkor előtérbe helyezve a közös kulturális örökséget”, illetve a 167. cikk (4) bekezdésében, amely szerint: „Az Unió a Szerződések egyéb rendelkezései alá tartozó tevékenysége során, különösen kultúrái sokszínűségének tiszteletben tartása és támogatása érdekében, figyelembe veszi a kulturális szempontokat”. |
| --- | --- |

(93)

A kulturális sokszínűség megőrzése és előmozdítása ráadásul az európai modell alapelvei között is szerepel. E törekvések az EUMSZ-ben is megjelennek, a 167. cikk (1) bekezdésében (az EK-Szerződés korábbi 157. cikkének (1) bekezdése), amely szerint: „Az Unió hozzájárul a tagállamok kultúrájának virágzásához, tiszteletben tartva nemzeti és regionális sokszínűségüket, ugyanakkor előtérbe helyezve a közös kulturális örökséget”, illetve a 167. cikk (4) bekezdésében, amely szerint: „Az Unió a Szerződések egyéb rendelkezései alá tartozó tevékenysége során, különösen kultúrái sokszínűségének tiszteletben tartása és támogatása érdekében, figyelembe veszi a kulturális szempontokat”.

| (94) | A Bizottság ezért úgy ítéli meg, hogy a francia hatóságok által a CELF-nek a francia nyelvű könyvek terjesztéséhez nyújtott támogatás kulturális törekvéseket szolgált. |
| --- | --- |

(94)

A Bizottság ezért úgy ítéli meg, hogy a francia hatóságok által a CELF-nek a francia nyelvű könyvek terjesztéséhez nyújtott támogatás kulturális törekvéseket szolgált.

ii)   Az Unión belüli kereskedelmi és versenyfeltételeknek a közös érdekkel ellentétes mértékben történő befolyásolására vonatkozó feltétel

| (95) | A Bizottságnak ellenőriznie kell, hogy a szóban forgó intézkedések a francia hatóságok kulturális politikai törekvései szempontjából szükségesek és arányosak voltak-e. |
| --- | --- |

(95)

A Bizottságnak ellenőriznie kell, hogy a szóban forgó intézkedések a francia hatóságok kulturális politikai törekvései szempontjából szükségesek és arányosak voltak-e.

| (96) | Előzetesen emlékeztetni kell, hogy a szóban forgó intézkedéseket a Törvényszék 2002. február 28-i említett ítéletének megfelelően a francia nyelvű könyvexport piacán kell vizsgálni. |
| --- | --- |

(96)

Előzetesen emlékeztetni kell, hogy a szóban forgó intézkedéseket a Törvényszék 2002. február 28-i említett ítéletének megfelelően a francia nyelvű könyvexport piacán kell vizsgálni.

| (97) | Először is, meg kell vizsgálni a támogatás szükségességét. |
| --- | --- |

(97)

Először is, meg kell vizsgálni a támogatás szükségességét.

| (98) | A francia hatóságok szerint az intézkedéseket a Kulturális Minisztérium 1980-ban, egy olyan pillanatban hirdette meg, amikor egyes szakmai szereplők (a Hachette csoport, illetve a Messageries du livre) az exportközvetítői piacról való kivonulást fontolgatta. A francia hatóságok szerint a vitatott támogatási mechanizmus rendeltetése az volt, hogy a piaci szereplőket erőfeszítésre ösztönözze annak érdekében, hogy a nem francia nyelvű régiókban működő könyvkereskedők valamennyi francia könyvekre szóló megrendelésének eleget tudjanak tenni. E kötelezettségvállalás biztosította, hogy a francia nyelvű könyvek eljuthassanak minden könyvkereskedőhöz, beleértve a távoli országok apró kereskedéseit is, még akkor is, ha azoknak mindössze néhány, ráadásul esetleg különböző kiadóknál megjelent könyvre van szükségük. |
| --- | --- |

(98)

A francia hatóságok szerint az intézkedéseket a Kulturális Minisztérium 1980-ban, egy olyan pillanatban hirdette meg, amikor egyes szakmai szereplők (a Hachette csoport, illetve a Messageries du livre) az exportközvetítői piacról való kivonulást fontolgatta. A francia hatóságok szerint a vitatott támogatási mechanizmus rendeltetése az volt, hogy a piaci szereplőket erőfeszítésre ösztönözze annak érdekében, hogy a nem francia nyelvű régiókban működő könyvkereskedők valamennyi francia könyvekre szóló megrendelésének eleget tudjanak tenni. E kötelezettségvállalás biztosította, hogy a francia nyelvű könyvek eljuthassanak minden könyvkereskedőhöz, beleértve a távoli országok apró kereskedéseit is, még akkor is, ha azoknak mindössze néhány, ráadásul esetleg különböző kiadóknál megjelent könyvre van szükségük.

| (99) | A SIDE a maga részéről elsősorban az eljárás kiterjesztéséről szóló határozatot követően benyújtott észrevételek útján jelezte, hogy az érintett támogatás nem volt szükséges. Ennélfogva még ha igaz is, hogy egyes szereplők 1980-ban felhagytak az exportközvetítői tevékenységgel, a SIDE emlékeztet arra, hogy saját szervezete pontosan ebben az időszakban lépett új szereplőként a piacra. A SIDE egyebekben tagadja, hogy a CELF tevékenysége kifejezetten a kis megrendelések feldolgozásához kötődik. Különösen a francia hatóságok által közölt számadatokat kérdőjelezi meg, és úgy véli, hogy a CELF-re és a SIDE-re vonatkozó adatok arányaikban, a két vállalkozás üzleti forgalma, a teljesített megrendelések száma, illetve a rendelési tételek mennyisége tekintetében valójában igen hasonlók. Általánosabb szinten a SIDE kifogásolja azt, ahogyan a francia hatóságok a „kis megrendelések” fogalmát meghatározzák. A SIDE szerint ez a fogalommeghatározás önkényes, mivel egy megrendelés feldolgozásának költsége nem az összegének, hanem a tételek számának függvénye. |
| --- | --- |

(99)

A SIDE a maga részéről elsősorban az eljárás kiterjesztéséről szóló határozatot követően benyújtott észrevételek útján jelezte, hogy az érintett támogatás nem volt szükséges. Ennélfogva még ha igaz is, hogy egyes szereplők 1980-ban felhagytak az exportközvetítői tevékenységgel, a SIDE emlékeztet arra, hogy saját szervezete pontosan ebben az időszakban lépett új szereplőként a piacra. A SIDE egyebekben tagadja, hogy a CELF tevékenysége kifejezetten a kis megrendelések feldolgozásához kötődik. Különösen a francia hatóságok által közölt számadatokat kérdőjelezi meg, és úgy véli, hogy a CELF-re és a SIDE-re vonatkozó adatok arányaikban, a két vállalkozás üzleti forgalma, a teljesített megrendelések száma, illetve a rendelési tételek mennyisége tekintetében valójában igen hasonlók. Általánosabb szinten a SIDE kifogásolja azt, ahogyan a francia hatóságok a „kis megrendelések” fogalmát meghatározzák. A SIDE szerint ez a fogalommeghatározás önkényes, mivel egy megrendelés feldolgozásának költsége nem az összegének, hanem a tételek számának függvénye.

| (100) | A Bizottság úgy véli, hogy a támogatás szükségességének kérdésében nem kell végleges következtetést levonni, mivel a szükségesség és az arányosság feltétele együttesen teljesül, és a (121) preambulumbekezdésben megállapítást fog nyerni, hogy az arányosság feltételének teljesítését nem bizonyították. |
| --- | --- |

(100)

A Bizottság úgy véli, hogy a támogatás szükségességének kérdésében nem kell végleges következtetést levonni, mivel a szükségesség és az arányosság feltétele együttesen teljesül, és a (121) preambulumbekezdésben megállapítást fog nyerni, hogy az arányosság feltételének teljesítését nem bizonyították.

| (101) | Másodsorban, a Bizottság úgy véli, hogy az intézkedésnek az Európai Unión belüli kereskedelemre gyakorolt hatása és versenytorzító hatása igen csekély, figyelembe véve elsősorban az intézkedés által érintett összegeket, a francia könyvek más nyelvű könyvekkel való helyettesíthetőségének elenyésző mértékét, valamint a francia nyelvű könyvek nem francia nyelvű országokba irányuló exportja terén a Franciaországból, illetve a Belgiumból és Luxemburgból exportált könyvek volumene közötti nagymértékű eltérést. |
| --- | --- |

(101)

Másodsorban, a Bizottság úgy véli, hogy az intézkedésnek az Európai Unión belüli kereskedelemre gyakorolt hatása és versenytorzító hatása igen csekély, figyelembe véve elsősorban az intézkedés által érintett összegeket, a francia könyvek más nyelvű könyvekkel való helyettesíthetőségének elenyésző mértékét, valamint a francia nyelvű könyvek nem francia nyelvű országokba irányuló exportja terén a Franciaországból, illetve a Belgiumból és Luxemburgból exportált könyvek volumene közötti nagymértékű eltérést.

| (102) | Pontosabban, ami a francia nyelvű könyvexport piacát illeti, a Bizottság megjegyzi, hogy a CELF és a SIDE exportközvetítői tevékenységük keretében francia nyelvű könyvek nem francia nyelvű területeken történő terjesztésével foglalkoznak. A francia nyelvű országokban a nagy könyvkiadók leányvállalataikon vagy képviselőiken keresztül maguk látják el a helyi piacot. Az exportközvetítői tevékenység tehát elhanyagolható szerepet játszik ezeken a piacokon, amelyek ugyanakkor a francia nyelvű könyvek legfőbb felvevőpiacát jelentik. |
| --- | --- |

(102)

Pontosabban, ami a francia nyelvű könyvexport piacát illeti, a Bizottság megjegyzi, hogy a CELF és a SIDE exportközvetítői tevékenységük keretében francia nyelvű könyvek nem francia nyelvű területeken történő terjesztésével foglalkoznak. A francia nyelvű országokban a nagy könyvkiadók leányvállalataikon vagy képviselőiken keresztül maguk látják el a helyi piacot. Az exportközvetítői tevékenység tehát elhanyagolható szerepet játszik ezeken a piacokon, amelyek ugyanakkor a francia nyelvű könyvek legfőbb felvevőpiacát jelentik.

| (103) | A francia nyelvű könyvexport nemzeti piacán a SIDE-hez és a CELF-hez hasonló általános exportközvetítők, valamint kisebb mértékben szakosodott exportközvetítők is jelen vannak, amelyek marginálisan szintén foglalkoznak közvetlenül a végső felhasználók számára történő exporteladással, és ezek csekély konkurenciát jelentenek a két általános exportközvetítő, illetve azon könyvkereskedések számára, amelyek – többnyire alkalmi jelleggel – külföldi könyvesboltoktól vesznek fel rendeléseket, valamint az on-line könyvesboltok számára, amelyek tevékenysége az érintett intézkedés idején még meglehetősen korlátozott volt. |
| --- | --- |

(103)

A francia nyelvű könyvexport nemzeti piacán a SIDE-hez és a CELF-hez hasonló általános exportközvetítők, valamint kisebb mértékben szakosodott exportközvetítők is jelen vannak, amelyek marginálisan szintén foglalkoznak közvetlenül a végső felhasználók számára történő exporteladással, és ezek csekély konkurenciát jelentenek a két általános exportközvetítő, illetve azon könyvkereskedések számára, amelyek – többnyire alkalmi jelleggel – külföldi könyvesboltoktól vesznek fel rendeléseket, valamint az on-line könyvesboltok számára, amelyek tevékenysége az érintett intézkedés idején még meglehetősen korlátozott volt.

| (104) | Az érintett piacon ezért a vitatott intézkedések a felperest érintették a legkedvezőtlenebbül. A francia hatóságok egyrészről megerősítik, hogy a „kis megrendelések programja” elvileg minden arra pályázatot benyújtó vállalkozás előtt nyitva állt, amennyiben az hajlandó volt elfogadni a támogatás odaítéléséhez kapcsolódó feltételeket. Jelzik, hogy a Kulturális Minisztérium 1991. évi elutasítását a SIDE felé azzal indokolta, hogy ő maga nem volt hajlandó teljesíteni az említett támogatás előfeltételeként meghatározott átláthatósági kötelezettséget. Más részről a SIDE jelezte, hogy a francia hatóságok azért utasították el, mert magánvállalkozásként, nem pedig kiadói szövetkezetként működött. A Kulturális Minisztérium ezen felül 1996-ban, a Bizottság 1993. május 18-i határozatának hatályon kívül helyezését követően, az eljárás mielőbbi lezárásának érdekében emlékeztette a SIDE-t, hogy a kis megrendelések támogatási rendszere korántsem a CELF részére fenntartott kiváltság. A Minisztérium 1996. szeptember 3-án kelt levél útján azt javasolta, egy megbeszélés keretében közösen vizsgálják meg, vajon a SIDE is alkalmas lenne-e – azonos átláthatósági feltételek mellett – ugyanazon feladatok ellátására, mint a CELF. Az 1996. szeptember 26-i megbeszélésen a SIDE vezetői tudatták a Kulturális Minisztériummal, hogy nem kívánnak olyan támogatási programból részesülni, amelynek a közösségi joggal való összeegyeztethetősége kétségesnek tűnhet fel a Bizottság előtt. |
| --- | --- |

(104)

Az érintett piacon ezért a vitatott intézkedések a felperest érintették a legkedvezőtlenebbül. A francia hatóságok egyrészről megerősítik, hogy a „kis megrendelések programja” elvileg minden arra pályázatot benyújtó vállalkozás előtt nyitva állt, amennyiben az hajlandó volt elfogadni a támogatás odaítéléséhez kapcsolódó feltételeket. Jelzik, hogy a Kulturális Minisztérium 1991. évi elutasítását a SIDE felé azzal indokolta, hogy ő maga nem volt hajlandó teljesíteni az említett támogatás előfeltételeként meghatározott átláthatósági kötelezettséget. Más részről a SIDE jelezte, hogy a francia hatóságok azért utasították el, mert magánvállalkozásként, nem pedig kiadói szövetkezetként működött. A Kulturális Minisztérium ezen felül 1996-ban, a Bizottság 1993. május 18-i határozatának hatályon kívül helyezését követően, az eljárás mielőbbi lezárásának érdekében emlékeztette a SIDE-t, hogy a kis megrendelések támogatási rendszere korántsem a CELF részére fenntartott kiváltság. A Minisztérium 1996. szeptember 3-án kelt levél útján azt javasolta, egy megbeszélés keretében közösen vizsgálják meg, vajon a SIDE is alkalmas lenne-e – azonos átláthatósági feltételek mellett – ugyanazon feladatok ellátására, mint a CELF. Az 1996. szeptember 26-i megbeszélésen a SIDE vezetői tudatták a Kulturális Minisztériummal, hogy nem kívánnak olyan támogatási programból részesülni, amelynek a közösségi joggal való összeegyeztethetősége kétségesnek tűnhet fel a Bizottság előtt.

| (105) | Mindazonáltal a fenti (101) és azt követő preambulumbekezdésekben szereplő tények a jelek szerint arra utalnak, hogy a szóban forgó intézkedés meglehetősen korlátozott mértékben befolyásolta az Európai Unión belüli kereskedelmi és versenyfeltételeket. |
| --- | --- |

(105)

Mindazonáltal a fenti (101) és azt követő preambulumbekezdésekben szereplő tények a jelek szerint arra utalnak, hogy a szóban forgó intézkedés meglehetősen korlátozott mértékben befolyásolta az Európai Unión belüli kereskedelmi és versenyfeltételeket.

| (106) | A Bizottságnak ugyanakkor az intézkedés arányosságának megállapítására harmadsorban össze kell vetnie a kapott támogatások összegét a CELF által a francia hatóságok szándékának elérése érdekében vállalt költségekkel. |
| --- | --- |

(106)

A Bizottságnak ugyanakkor az intézkedés arányosságának megállapítására harmadsorban össze kell vetnie a kapott támogatások összegét a CELF által a francia hatóságok szándékának elérése érdekében vállalt költségekkel.

| (107) | E célból emlékeztetni kell a megrendelések feldolgozásának azon különböző szakaszaira, amelyekben az egyes felek egyetértenek:






  a) | a könyvkereskedő megrendelő lapjának átvétele; |
| --- | --- | --- |

(107)

E célból emlékeztetni kell a megrendelések feldolgozásának azon különböző szakaszaira, amelyekben az egyes felek egyetértenek:

a)

a könyvkereskedő megrendelő lapjának átvétele;

| b) | a megrendelés egységesítése; |
| --- | --- |

b)

a megrendelés egységesítése;

| c) | a megrendelés rögzítése; |
| --- | --- |

c)

a megrendelés rögzítése;

| d) | a megrendelés továbbítása a kiadóhoz; |
| --- | --- |

d)

a megrendelés továbbítása a kiadóhoz;

| e) | a könyvek átvétele; |
| --- | --- |

e)

a könyvek átvétele;

| f) | minden egyes vevő számára egy fizikai hely – a „rekesz” - biztosítása, ahol az általa megrendelt könyveket tárolják; |
| --- | --- |

f)

minden egyes vevő számára egy fizikai hely – a „rekesz” - biztosítása, ahol az általa megrendelt könyveket tárolják;

| g) | a csomagolás. |
| --- | --- |

g)

a csomagolás.

| (108) | A francia hatóságok szerint a CELF-et bizonyos, a „kis megrendelések” teljesítéséből eredő költségek terhelték. A francia hatóságok úgy vélik, hogy az exportközvetítés piacán belül egyes megrendelések teljesítése a többletköltségek miatt már semmiképpen nem rentábilis. A francia hatóságok jelezték, hogy a „kis megrendelés” értékének meghatározásához az 500 francia frankos (76,22 EUR) értékküszöböt alkalmazták, és hogy ezt a tapasztalatok alapján állapították meg. A francia hatóságok hangsúlyozták, hogy egyes 500 FRF-nál kisebb összegű megrendelések nyereségesnek, míg más ennél magasabb összegű rendelések veszteségesnek is bizonyulhatnak. Döntésük célja az volt, hogy találjanak egy olyan, gazdaságilag elfogadható módszert, amely arra tudja ösztönözni a CELF-et, hogy kevéssé rentábilis voltuk ellenére teljesítse a kis megrendeléseket. |
| --- | --- |

(108)

A francia hatóságok szerint a CELF-et bizonyos, a „kis megrendelések” teljesítéséből eredő költségek terhelték. A francia hatóságok úgy vélik, hogy az exportközvetítés piacán belül egyes megrendelések teljesítése a többletköltségek miatt már semmiképpen nem rentábilis. A francia hatóságok jelezték, hogy a „kis megrendelés” értékének meghatározásához az 500 francia frankos (76,22 EUR) értékküszöböt alkalmazták, és hogy ezt a tapasztalatok alapján állapították meg. A francia hatóságok hangsúlyozták, hogy egyes 500 FRF-nál kisebb összegű megrendelések nyereségesnek, míg más ennél magasabb összegű rendelések veszteségesnek is bizonyulhatnak. Döntésük célja az volt, hogy találjanak egy olyan, gazdaságilag elfogadható módszert, amely arra tudja ösztönözni a CELF-et, hogy kevéssé rentábilis voltuk ellenére teljesítse a kis megrendeléseket.

| (109) | Amint azt a Bizottság az eljárás kiterjesztéséről szóló határozatában is kimondta, a francia hatóságok – az összeegyeztethetőségi vizsgálat keretében – kötelesek meghatározni a CELF által viselt tényleges költségeket. |
| --- | --- |

(109)

Amint azt a Bizottság az eljárás kiterjesztéséről szóló határozatában is kimondta, a francia hatóságok – az összeegyeztethetőségi vizsgálat keretében – kötelesek meghatározni a CELF által viselt tényleges költségeket.

| (110) | E tekintetben az eljárás kiterjesztéséről szóló határozatában a Bizottság felszólította a francia hatóságokat, hogy a Törvényszék ítélete végkövetkeztetéseinek meghatározása és a támogatás arányosságára vonatkozó határozat meghozatala érdekében szolgáljanak bizonyos információkkal. A Bizottság konkrétan az alábbi tényelemek benyújtását kérte:






  — | annak megfelelő indokolása, hogy miért nem állnak rendelkezésre a kis megrendelésekhez kötődő költségek adatai az egyes évekre lebontva, és az arra vonatkozó indokok megfelelő ismertetése, hogy miért elfogadható, hogy kizárólag az 1994. évi adatokat vonatkoztatják a későbbi összegre, |
| --- | --- | --- |

(110)

E tekintetben az eljárás kiterjesztéséről szóló határozatában a Bizottság felszólította a francia hatóságokat, hogy a Törvényszék ítélete végkövetkeztetéseinek meghatározása és a támogatás arányosságára vonatkozó határozat meghozatala érdekében szolgáljanak bizonyos információkkal. A Bizottság konkrétan az alábbi tényelemek benyújtását kérte:

—

annak megfelelő indokolása, hogy miért nem állnak rendelkezésre a kis megrendelésekhez kötődő költségek adatai az egyes évekre lebontva, és az arra vonatkozó indokok megfelelő ismertetése, hogy miért elfogadható, hogy kizárólag az 1994. évi adatokat vonatkoztatják a későbbi összegre,

| — | az 1994. évi kis megrendelések feldolgozása tényleges (és nem csupán becsült) költségeinek figyelembevétele (legalább egyes költségkategóriák esetében), majd megfelelő indokolás arra vonatkozóan, miért elfogadható, hogy e költségeket az alapján becsülik meg, hogy a CELF összességében mekkora költségeket viselt, |
| --- | --- |

—

az 1994. évi kis megrendelések feldolgozása tényleges (és nem csupán becsült) költségeinek figyelembevétele (legalább egyes költségkategóriák esetében), majd megfelelő indokolás arra vonatkozóan, miért elfogadható, hogy e költségeket az alapján becsülik meg, hogy a CELF összességében mekkora költségeket viselt,

| — | hiteles költségmegosztási kulcsok, amelyek lehetővé teszik, hogy a költségek egy részét hozzárendeljék a kis megrendelések feldolgozásához, és amelyek az érintett időszakban valamennyi költségkategóriára alkalmazhatók, |
| --- | --- |

—

hiteles költségmegosztási kulcsok, amelyek lehetővé teszik, hogy a költségek egy részét hozzárendeljék a kis megrendelések feldolgozásához, és amelyek az érintett időszakban valamennyi költségkategóriára alkalmazhatók,

| — | az elektronikusan továbbított megrendelések arányában az érintett évek során bekövetkező változására vonatkozó információk, |
| --- | --- |

—

az elektronikusan továbbított megrendelések arányában az érintett évek során bekövetkező változására vonatkozó információk,

| — | a kis megrendelésekből eredő, az indokolatlan szorzótényezők alkalmazása nélkül számított költségek, |
| --- | --- |

—

a kis megrendelésekből eredő, az indokolatlan szorzótényezők alkalmazása nélkül számított költségek,

| — | számítások azon költségekről, amelyek – szorzótényezők alkalmazása nélkül, illetve a szorzótényezőknek kizárólag a nem távközlési eszköz útján leadott rendelések esetén történő alkalmazását feltételezve – a kis összegű megrendelések kezelése következtében a CELF-et terhelték, |
| --- | --- |

—

számítások azon költségekről, amelyek – szorzótényezők alkalmazása nélkül, illetve a szorzótényezőknek kizárólag a nem távközlési eszköz útján leadott rendelések esetén történő alkalmazását feltételezve – a kis összegű megrendelések kezelése következtében a CELF-et terhelték,

| — | a francia hatóságok álláspontja a Törvényszék számítását illetően, amely szerint az említett szorzótényezők hiányában a kis megrendelések feldolgozásához kötődő költségeket több mint 635 000 francia frankkal (96 805,13 EUR) alacsonyabb értékben kellett volna meghatározni, még akkor is, ha a hármas szorzótényezővel növelt költségektől eltérő költségkategóriákat nem veszik figyelembe. Emlékeztetni kell arra, hogy a Törvényszék számítása szerint ebből következően kimutatható lett volna, hogy a kis megrendelések feldolgozásához kapcsolódó tevékenységből származó nyereség meghaladta a 600 000 francia frankot (91 469,41 EUR-t), |
| --- | --- |

—

a francia hatóságok álláspontja a Törvényszék számítását illetően, amely szerint az említett szorzótényezők hiányában a kis megrendelések feldolgozásához kötődő költségeket több mint 635 000 francia frankkal (96 805,13 EUR) alacsonyabb értékben kellett volna meghatározni, még akkor is, ha a hármas szorzótényezővel növelt költségektől eltérő költségkategóriákat nem veszik figyelembe. Emlékeztetni kell arra, hogy a Törvényszék számítása szerint ebből következően kimutatható lett volna, hogy a kis megrendelések feldolgozásához kapcsolódó tevékenységből származó nyereség meghaladta a 600 000 francia frankot (91 469,41 EUR-t),

| — | a francia hatóságok álláspontja azt illetően, hogy a CELF-nek lehetősége volt méltányos nyereséget elkönyvelni. |
| --- | --- |

—

a francia hatóságok álláspontja azt illetően, hogy a CELF-nek lehetősége volt méltányos nyereséget elkönyvelni.

| (111) | A Bizottságnak – amint azt az eljárás kiterjesztéséről szóló határozatában már jelezte – különösen a francia hatóságtól származó kiegészítő magyarázat és naprakész adatok hiányában nem áll módjában felhasználni a kis megrendelések programjához kapcsolódó támogatásfelhasználási elszámolást, amelyet a francia hatóságok 2003. január 17-én kelt levelükben az 1994. és 2001. év közötti időszakra vonatkozóan benyújtottak, valamint az 1998. március 5-i levélben foglalt, az analitikus könyvelés vizsgálatának lebonyolítására vonatkozó magyarázatokat. |
| --- | --- |

(111)

A Bizottságnak – amint azt az eljárás kiterjesztéséről szóló határozatában már jelezte – különösen a francia hatóságtól származó kiegészítő magyarázat és naprakész adatok hiányában nem áll módjában felhasználni a kis megrendelések programjához kapcsolódó támogatásfelhasználási elszámolást, amelyet a francia hatóságok 2003. január 17-én kelt levelükben az 1994. és 2001. év közötti időszakra vonatkozóan benyújtottak, valamint az 1998. március 5-i levélben foglalt, az analitikus könyvelés vizsgálatának lebonyolítására vonatkozó magyarázatokat.

| (112) | A francia hatóságok azonban nem nyújtották be a Bizottság által az eljárás kiterjesztéséről szóló határozatban kért részletes tényelemeket, és a támogatás arányosságának kérdésére vonatkozóan mindössze a 2002. szeptember 17-én, 2003. január 17-én és 2003. március 11-én egyszer már benyújtott információkat küldték meg ismét, amelyeket a Bizottságnak a Törvényszék 2008. április 15-i ítéletére tekintettel ebben a formában nem állt módjában felhasználni. |
| --- | --- |

(112)

A francia hatóságok azonban nem nyújtották be a Bizottság által az eljárás kiterjesztéséről szóló határozatban kért részletes tényelemeket, és a támogatás arányosságának kérdésére vonatkozóan mindössze a 2002. szeptember 17-én, 2003. január 17-én és 2003. március 11-én egyszer már benyújtott információkat küldték meg ismét, amelyeket a Bizottságnak a Törvényszék 2008. április 15-i ítéletére tekintettel ebben a formában nem állt módjában felhasználni.

| (113) | A Bizottság szolgálatai ezért 2009. október 8-án kelt levelük útján emlékeztették a francia hatóságokat az egyes említett szempontokkal kapcsolatos tényelemek továbbítására vonatkozó felhívásukra, jelezve egyúttal, hogy amennyiben a Bizottság tíz munkanapon belül nem kapja meg a kért információkat, annak az eljárási rendelet 13. cikke (1) bekezdésével összhangban a rendelkezésére álló információk alapján végleges határozatot kell hoznia, miután a 659/1999/EK rendelet 10. cikke (3) bekezdésének értelmében adott esetben információnyújtási rendelkezést adott ki. |
| --- | --- |

(113)

A Bizottság szolgálatai ezért 2009. október 8-án kelt levelük útján emlékeztették a francia hatóságokat az egyes említett szempontokkal kapcsolatos tényelemek továbbítására vonatkozó felhívásukra, jelezve egyúttal, hogy amennyiben a Bizottság tíz munkanapon belül nem kapja meg a kért információkat, annak az eljárási rendelet 13. cikke (1) bekezdésével összhangban a rendelkezésére álló információk alapján végleges határozatot kell hoznia, miután a 659/1999/EK rendelet 10. cikke (3) bekezdésének értelmében adott esetben információnyújtási rendelkezést adott ki.

| (114) | 2009. október 21-én kelt levelükben a francia hatóságok jelezték, hogy nem szolgálhatnak kiegészítő információkkal, és ismét megküldték 2009. június 9-én továbbított észrevételeiket. |
| --- | --- |

(114)

2009. október 21-én kelt levelükben a francia hatóságok jelezték, hogy nem szolgálhatnak kiegészítő információkkal, és ismét megküldték 2009. június 9-én továbbított észrevételeiket.

| (115) | 2009. november 20-i határozatában (a továbbiakban: felszólítási határozat) ezért a Bizottság úgy határozott, felszólítja Franciaországot a kért információk benyújtására, mivel azok többszöri kérés ellenére sem érkeztek meg. |
| --- | --- |

(115)

2009. november 20-i határozatában (a továbbiakban: felszólítási határozat) ezért a Bizottság úgy határozott, felszólítja Franciaországot a kért információk benyújtására, mivel azok többszöri kérés ellenére sem érkeztek meg.

| (116) | 2009. december 2-án kelt levelükben a francia hatóságok jelezték, hogy nem szolgálhatnak kiegészítő információkkal a Bizottság számára, és hogy ismét megküldik 2009. június 9-én továbbított észrevételeiket. |
| --- | --- |

(116)

2009. december 2-án kelt levelükben a francia hatóságok jelezték, hogy nem szolgálhatnak kiegészítő információkkal a Bizottság számára, és hogy ismét megküldik 2009. június 9-én továbbított észrevételeiket.

| (117) | Az eljárási rendelet 13. cikke kimondja, hogy „A lehetséges jogellenes támogatás vizsgálata (...) határozattal zárul. Amennyiben egy tagállam nem tartja be az információnyújtási rendelkezést, a Bizottság a határozatot a rendelkezésre álló információk alapján hozza meg.” |
| --- | --- |

(117)

Az eljárási rendelet 13. cikke kimondja, hogy „A lehetséges jogellenes támogatás vizsgálata (...) határozattal zárul. Amennyiben egy tagállam nem tartja be az információnyújtási rendelkezést, a Bizottság a határozatot a rendelkezésre álló információk alapján hozza meg.”

| (118) | Amint az korábban már említésre került, a francia hatóságok nem nyújtották be a Bizottságnak az általa több ízben, utoljára a 2009. november 20-i felszólítási határozatban kért információkat. |
| --- | --- |

(118)

Amint az korábban már említésre került, a francia hatóságok nem nyújtották be a Bizottságnak az általa több ízben, utoljára a 2009. november 20-i felszólítási határozatban kért információkat.

| (119) | A Bizottság ezért az eljárási rendelet 13. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló információk alapján hoz határozatot, mindazonáltal emlékeztetve arra, hogy a francia hatóságok kötelesek bizonyítani a vizsgált támogatás belső piaccal való összeegyeztethetőségét, azaz e támogatás arányosságát. |
| --- | --- |

(119)

A Bizottság ezért az eljárási rendelet 13. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló információk alapján hoz határozatot, mindazonáltal emlékeztetve arra, hogy a francia hatóságok kötelesek bizonyítani a vizsgált támogatás belső piaccal való összeegyeztethetőségét, azaz e támogatás arányosságát.

| (120) | A Törvényszék 2008. április 15-i ítélete és a Bizottság rendelkezésére álló információk fényében különösen megállapítható, hogy 1994. évi kis megrendelések feldolgozásának becsült költségei nem vonatkoztathatók a későbbi költségekre. Megállapítható továbbá, hogy nem alkalmazhatók indokolatlan költségmegosztási kulcsok és különösen az elektronikus úton továbbított megrendelések esetén nem használhatók fel azok az adatok, amelyekre vonatkozóan indokolatlan szorzótényezőket alkalmaztak. A Törvényszék ítéletében szereplő, a kis megrendelések feldolgozásához kötődő költségek számítására figyelemmel, és mivel a francia hatóságok nem nyújtották be a Bizottságnak az utóbbi által az eljárás kiterjesztéséről szóló határozatban felvetett kétségek eloszlatására szolgáló információkat, a támogatás arányosságát tekintve nem állapítható meg a kis megrendelések feldolgozásához kapcsolódó tevékenység veszteséges jellege. |
| --- | --- |

(120)

A Törvényszék 2008. április 15-i ítélete és a Bizottság rendelkezésére álló információk fényében különösen megállapítható, hogy 1994. évi kis megrendelések feldolgozásának becsült költségei nem vonatkoztathatók a későbbi költségekre. Megállapítható továbbá, hogy nem alkalmazhatók indokolatlan költségmegosztási kulcsok és különösen az elektronikus úton továbbított megrendelések esetén nem használhatók fel azok az adatok, amelyekre vonatkozóan indokolatlan szorzótényezőket alkalmaztak. A Törvényszék ítéletében szereplő, a kis megrendelések feldolgozásához kötődő költségek számítására figyelemmel, és mivel a francia hatóságok nem nyújtották be a Bizottságnak az utóbbi által az eljárás kiterjesztéséről szóló határozatban felvetett kétségek eloszlatására szolgáló információkat, a támogatás arányosságát tekintve nem állapítható meg a kis megrendelések feldolgozásához kapcsolódó tevékenység veszteséges jellege.

| (121) | A Bizottság következésképpen úgy ítéli meg, nem bizonyított, hogy az 1994 és 2001 között nyújtott támogatások megfelelnek az arányosság elvének. |
| --- | --- |

(121)

A Bizottság következésképpen úgy ítéli meg, nem bizonyított, hogy az 1994 és 2001 között nyújtott támogatások megfelelnek az arányosság elvének.

| (122) | Ezek a támogatások ezért az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének d) pontja alapján nem összeegyeztethetők a belső piaccal. |
| --- | --- |

(122)

Ezek a támogatások ezért az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének d) pontja alapján nem összeegyeztethetők a belső piaccal.

b)   A támogatások értékelése az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdése c) pontja tekintetében

| (123) | Az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja (az EKSz. korábbi 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja) szerint „A belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető [...] az egyes gazdasági tevékenységek vagy gazdasági területek fejlődését előmozdító támogatás, amennyiben az ilyen támogatás nem befolyásolja hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben”. |
| --- | --- |

(123)

Az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja (az EKSz. korábbi 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja) szerint „A belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető [...] az egyes gazdasági tevékenységek vagy gazdasági területek fejlődését előmozdító támogatás, amennyiben az ilyen támogatás nem befolyásolja hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben”.

| (124) | A Törvényszék 2008. április 15-i ítéletével összhangban az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének d) pontjában (az EK-Szerződés korábbi 87. cikke (3) bekezdésének d) pontjában) foglalt eltérés nem alkalmazható a CELF-nek 1980 és 1993 között nyújtott támogatásokra. Meg kell tehát határozni, hogy alkalmazható-e az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontjában (az EK-Szerződés korábbi 87. cikke (3) bekezdésének c) pontjában) szereplő eltérés. |
| --- | --- |

(124)

A Törvényszék 2008. április 15-i ítéletével összhangban az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének d) pontjában (az EK-Szerződés korábbi 87. cikke (3) bekezdésének d) pontjában) foglalt eltérés nem alkalmazható a CELF-nek 1980 és 1993 között nyújtott támogatásokra. Meg kell tehát határozni, hogy alkalmazható-e az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontjában (az EK-Szerződés korábbi 87. cikke (3) bekezdésének c) pontjában) szereplő eltérés.

| (125) | Ugyanígy kell tenni az 1994 és 2001 vége között folyósított támogatások esetében is, amelyekre vonatkozóan a Bizottság a fenti (122) preambulumbekezdésben megállapította, hogy az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének d) pontjában (az EK-Szerződés korábbi 87. cikke (3) bekezdésének d) pontjában) foglalt eltérés nem alkalmazható. |
| --- | --- |

(125)

Ugyanígy kell tenni az 1994 és 2001 vége között folyósított támogatások esetében is, amelyekre vonatkozóan a Bizottság a fenti (122) preambulumbekezdésben megállapította, hogy az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének d) pontjában (az EK-Szerződés korábbi 87. cikke (3) bekezdésének d) pontjában) foglalt eltérés nem alkalmazható.

| (126) | Annak meghatározása érdekében, hogy az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja (az EKSz. korábbi 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja) lehet-e az összeegyeztethetőség jogalapja, a Bizottságnak meg kell vizsgálnia, hogy a szóban forgó támogatások közös érdeket szolgálnak-e, és hogy a közös érdekkel ellentétes mértékben befolyásolják-e a kereskedelmet. |
| --- | --- |

(126)

Annak meghatározása érdekében, hogy az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja (az EKSz. korábbi 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja) lehet-e az összeegyeztethetőség jogalapja, a Bizottságnak meg kell vizsgálnia, hogy a szóban forgó támogatások közös érdeket szolgálnak-e, és hogy a közös érdekkel ellentétes mértékben befolyásolják-e a kereskedelmet.

| (127) | A Bizottság véleménye szerint a támogatások, a fenti meghatározás szerint valóban közös érdeket szolgálnak. E tekintetben emlékeztetni kell arra, hogy az EK-Szerződés korábbi 87. cikke (3) bekezdésének d) pontjában (az EUMSZ jelenlegi 107. cikke (3) bekezdésének d) pontjában) foglalt eltérésnek az Európai Unióról szóló szerződésbe történő beemelése megerősítette a korábbi 92. cikk (3) bekezdésének c) pontja alapján az Európai Unióról szóló szerződés hatálybalépését megelőzően alkalmazott bizottsági politikát. A Bizottság korábban e cikk alapján engedélyezte a kulturális célú támogatásokat. Ezt a gyakorlatot az Európai Unió Bírósága is megerősítette, például a Törvényszék már említett, 1995. szeptember 18-i ítéletében, amelyben a Törvényszék megállapította, hogy a Bizottság – az EKSz. korábbi 92. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján – kellő megalapozottsággal hozott kedvező határozatot az állam megbízásából a CELF által működtetett három támogatási rendszerről (a légi árufuvarozás támogatása, „Page à Page” program és „Plus” program). |
| --- | --- |

(127)

A Bizottság véleménye szerint a támogatások, a fenti meghatározás szerint valóban közös érdeket szolgálnak. E tekintetben emlékeztetni kell arra, hogy az EK-Szerződés korábbi 87. cikke (3) bekezdésének d) pontjában (az EUMSZ jelenlegi 107. cikke (3) bekezdésének d) pontjában) foglalt eltérésnek az Európai Unióról szóló szerződésbe történő beemelése megerősítette a korábbi 92. cikk (3) bekezdésének c) pontja alapján az Európai Unióról szóló szerződés hatálybalépését megelőzően alkalmazott bizottsági politikát. A Bizottság korábban e cikk alapján engedélyezte a kulturális célú támogatásokat. Ezt a gyakorlatot az Európai Unió Bírósága is megerősítette, például a Törvényszék már említett, 1995. szeptember 18-i ítéletében, amelyben a Törvényszék megállapította, hogy a Bizottság – az EKSz. korábbi 92. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján – kellő megalapozottsággal hozott kedvező határozatot az állam megbízásából a CELF által működtetett három támogatási rendszerről (a légi árufuvarozás támogatása, „Page à Page” program és „Plus” program).

| (128) | Ezzel szemben a Bizottság úgy véli, nem bizonyított, hogy a támogatás arányos volt a kívánt céllal. |
| --- | --- |

(128)

Ezzel szemben a Bizottság úgy véli, nem bizonyított, hogy a támogatás arányos volt a kívánt céllal.

| (129) | A Bizottság az eljárás kiterjesztéséről szóló határozatában, majd későbbi felszólítási határozatában felszólította a francia hatóságokat, hogy az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontjával összefüggésben nyújtsák be a támogatások arányosságára vonatkozó észrevételeiket. |
| --- | --- |

(129)

A Bizottság az eljárás kiterjesztéséről szóló határozatában, majd későbbi felszólítási határozatában felszólította a francia hatóságokat, hogy az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontjával összefüggésben nyújtsák be a támogatások arányosságára vonatkozó észrevételeiket.

| (130) | Amint az korábban már megjegyzésre került, a francia hatóságok nem nyújtották be a Bizottságnak azokat az információkat, amelyek alapján megállapítható lett volna az 1980 óta nyújtott támogatások arányossága, és amelyeket a Bizottság utoljára 2009. november 20-i felszólítási határozatában kért tőlük. |
| --- | --- |

(130)

Amint az korábban már megjegyzésre került, a francia hatóságok nem nyújtották be a Bizottságnak azokat az információkat, amelyek alapján megállapítható lett volna az 1980 óta nyújtott támogatások arányossága, és amelyeket a Bizottság utoljára 2009. november 20-i felszólítási határozatában kért tőlük.

| (131) | Az eljárási rendelet 13. cikkének megfelelően a Bizottság ezért a rendelkezésre álló információk alapján hoz határozatot, mindazonáltal emlékeztetve arra, hogy a francia hatóságok kötelesek bizonyítani a vizsgált támogatás belső piaccal való összeegyeztethetőségét, azaz e támogatás arányosságát. |
| --- | --- |

(131)

Az eljárási rendelet 13. cikkének megfelelően a Bizottság ezért a rendelkezésre álló információk alapján hoz határozatot, mindazonáltal emlékeztetve arra, hogy a francia hatóságok kötelesek bizonyítani a vizsgált támogatás belső piaccal való összeegyeztethetőségét, azaz e támogatás arányosságát.

| (132) | A támogatásnak az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdése d) pontjának tekintetében vett arányosságát illetően korábban ismertetett érvelés értelemszerűen ebben az esetben is érvényes. |
| --- | --- |

(132)

A támogatásnak az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdése d) pontjának tekintetében vett arányosságát illetően korábban ismertetett érvelés értelemszerűen ebben az esetben is érvényes.

| (133) | A Bizottság következésképpen úgy ítéli meg, nem bizonyított, hogy a kifizetett támogatások megfelelnek az arányosság elvének. |
| --- | --- |

(133)

A Bizottság következésképpen úgy ítéli meg, nem bizonyított, hogy a kifizetett támogatások megfelelnek az arányosság elvének.

| (134) | Összegezve a Bizottság úgy gondolja, hogy a szóban forgó intézkedés az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján nem összeegyeztethető a belső piaccal. |
| --- | --- |

(134)

Összegezve a Bizottság úgy gondolja, hogy a szóban forgó intézkedés az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján nem összeegyeztethető a belső piaccal.

C.   Az intézkedés értékelése az EUMSZ 106. Cikke (2) bekezdésének tekintetében

| (135) | A francia hatóságok többször is hangsúlyozták, hogy a CELF közfeladat ellátására kapott megbízatást, és hogy a vitatott intézkedéseket az EUMSZ 106. cikke (2) bekezdése (az EKSz. korábbi 86. cikke (2) bekezdése) rendelkezéseinek fényében kell értékelni. |
| --- | --- |

(135)

A francia hatóságok többször is hangsúlyozták, hogy a CELF közfeladat ellátására kapott megbízatást, és hogy a vitatott intézkedéseket az EUMSZ 106. cikke (2) bekezdése (az EKSz. korábbi 86. cikke (2) bekezdése) rendelkezéseinek fényében kell értékelni.

| (136) | Ez a cikk a következőképpen rendelkezik: „Az általános gazdasági érdekű szolgáltatások működtetésével megbízott vagy a jövedelemtermelő monopólium jellegű vállalkozások olyan mértékben tartoznak a Szerződések szabályai, különösen a versenyszabályok hatálya alá, amennyiben ezek alkalmazása sem jogilag, sem ténylegesen nem akadályozza a rájuk bízott sajátos feladatok végrehajtását. A kereskedelem fejlődését ez nem befolyásolhatja olyan mértékben, amely ellentétes az Unió érdekeivel”. |
| --- | --- |

(136)

Ez a cikk a következőképpen rendelkezik: „Az általános gazdasági érdekű szolgáltatások működtetésével megbízott vagy a jövedelemtermelő monopólium jellegű vállalkozások olyan mértékben tartoznak a Szerződések szabályai, különösen a versenyszabályok hatálya alá, amennyiben ezek alkalmazása sem jogilag, sem ténylegesen nem akadályozza a rájuk bízott sajátos feladatok végrehajtását. A kereskedelem fejlődését ez nem befolyásolhatja olyan mértékben, amely ellentétes az Unió érdekeivel”.

| (137) | Ebben esetben először is meg kell vizsgálni, beszélhetünk-e általános gazdasági érdekű szolgáltatásról. A Bíróság ítélkezési gyakorlatából következően azon ágazatok kivételével, amelyekre vonatkozóan már létezik európai uniós szabályozás, a tagállamok a feltehetően általános gazdasági érdekű szolgáltatások minősítésekor jelentős mérlegelési jogkörrel rendelkeznek. Ennélfogva a Bizottság feladata annak felügyelete, hogy e mérlegelési jogkör gyakorlása során, az általános gazdasági érdekű szolgáltatások meghatározását illetően ne kövessenek el nyilvánvaló hibát. |
| --- | --- |

(137)

Ebben esetben először is meg kell vizsgálni, beszélhetünk-e általános gazdasági érdekű szolgáltatásról. A Bíróság ítélkezési gyakorlatából következően azon ágazatok kivételével, amelyekre vonatkozóan már létezik európai uniós szabályozás, a tagállamok a feltehetően általános gazdasági érdekű szolgáltatások minősítésekor jelentős mérlegelési jogkörrel rendelkeznek. Ennélfogva a Bizottság feladata annak felügyelete, hogy e mérlegelési jogkör gyakorlása során, az általános gazdasági érdekű szolgáltatások meghatározását illetően ne kövessenek el nyilvánvaló hibát.

| (138) | A vizsgált esetben a francia hatóságok többször is felhívták a figyelmet arra, hogy a CELF kulturális célú közfeladat ellátására kapott megbízatást, amelynek tartalma a külföldi könyvkereskedőktől francia nyelvű könyvekre szóló valamennyi megrendelés ellátása, függetlenül azok nagyságától és jellegétől. A Bizottság véleménye szerint ez a megbízatás valóban általános gazdasági érdekű szolgáltatásnak tekinthető. |
| --- | --- |

(138)

A vizsgált esetben a francia hatóságok többször is felhívták a figyelmet arra, hogy a CELF kulturális célú közfeladat ellátására kapott megbízatást, amelynek tartalma a külföldi könyvkereskedőktől francia nyelvű könyvekre szóló valamennyi megrendelés ellátása, függetlenül azok nagyságától és jellegétől. A Bizottság véleménye szerint ez a megbízatás valóban általános gazdasági érdekű szolgáltatásnak tekinthető.

| (139) | Másodszor meg kell vizsgálni, hogy a CELF valóban megbízatást kapott-e ezen általános gazdasági érdekű szolgáltatás ellátására. Az Európai Unió ítélkezési gyakorlatával összhangban az államnak egy vagy több hivatalos jogi aktus útján kell megbízást adnia az érintett vállalatoknak az adott szolgáltatás elvégzésére, amelynek formáját az egyes tagállamok maguk határozhatják meg. |
| --- | --- |

(139)

Másodszor meg kell vizsgálni, hogy a CELF valóban megbízatást kapott-e ezen általános gazdasági érdekű szolgáltatás ellátására. Az Európai Unió ítélkezési gyakorlatával összhangban az államnak egy vagy több hivatalos jogi aktus útján kell megbízást adnia az érintett vállalatoknak az adott szolgáltatás elvégzésére, amelynek formáját az egyes tagállamok maguk határozhatják meg.

| (140) | A vizsgált esetben a francia hatóságok több olyan, a CELF és a Kulturális Minisztérium között létrejött szerződést mutattak be, amelyek szerintük igazolják, hogy a CELF tényleges megbízatást kapott a szóban forgó általános gazdasági érdekű szolgáltatás elvégzésére. A francia hatóságok szerint a Könyv- és Olvasásügyi Igazgatóság 2001-ig évről évre szerződést kötött a CELF-fel. |
| --- | --- |

(140)

A vizsgált esetben a francia hatóságok több olyan, a CELF és a Kulturális Minisztérium között létrejött szerződést mutattak be, amelyek szerintük igazolják, hogy a CELF tényleges megbízatást kapott a szóban forgó általános gazdasági érdekű szolgáltatás elvégzésére. A francia hatóságok szerint a Könyv- és Olvasásügyi Igazgatóság 2001-ig évről évre szerződést kötött a CELF-fel.

| (141) | A francia hatóságok azonban a bizottsági kérések, többek között a felszólítási határozatban foglalt felhívás ellenére nem nyújtották be az egyes érintett évekre vonatkozó közszolgáltatási szerződések másolatát. |
| --- | --- |

(141)

A francia hatóságok azonban a bizottsági kérések, többek között a felszólítási határozatban foglalt felhívás ellenére nem nyújtották be az egyes érintett évekre vonatkozó közszolgáltatási szerződések másolatát.

| (142) | Emellett a Bizottság birtokában lévő szerződések nem határozzák meg a közszolgáltatási kötelezettség pontos jellegét (továbbá azt az összeget sem tüntetik fel bennük, amelyen felül a megrendelések „kis megrendelésnek” tekinthetők). Ennek eredményeképpen még ezekre az évekre vonatkozóan sem létezik olyan jogi aktus, amely kellő pontossággal megnevezné a CELF-re háruló közszolgáltatási kötelezettségeket. |
| --- | --- |

(142)

Emellett a Bizottság birtokában lévő szerződések nem határozzák meg a közszolgáltatási kötelezettség pontos jellegét (továbbá azt az összeget sem tüntetik fel bennük, amelyen felül a megrendelések „kis megrendelésnek” tekinthetők). Ennek eredményeképpen még ezekre az évekre vonatkozóan sem létezik olyan jogi aktus, amely kellő pontossággal megnevezné a CELF-re háruló közszolgáltatási kötelezettségeket.

| (143) | Következésképpen a Bizottság úgy véli, nem bizonyították, hogy a CELF csakugyan minden vizsgált évben hivatalos határozat útján kapott volna megbízást a kérdéses közszolgáltatási tevékenység végzésére. |
| --- | --- |

(143)

Következésképpen a Bizottság úgy véli, nem bizonyították, hogy a CELF csakugyan minden vizsgált évben hivatalos határozat útján kapott volna megbízást a kérdéses közszolgáltatási tevékenység végzésére.

| (144) | Végül – és tekintve, hogy a szükségességi feltétel meghatározása nem szükséges, mivel a feltételek együttesen teljesülnek – a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az arányosság feltétele sem teljesül. |
| --- | --- |

(144)

Végül – és tekintve, hogy a szükségességi feltétel meghatározása nem szükséges, mivel a feltételek együttesen teljesülnek – a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az arányosság feltétele sem teljesül.

| (145) | A Bizottság rendelkezésére álló szerződések nem szolgálnak magyarázattal a támogatás összegének kiszámítási módjára vonatkozóan. Más részről a CELF számára a támogatásfelhasználási elszámolás benyújtására vonatkozóan előírt kötelezettség mellett nem határozták meg pontosan a kiszámítás, illetve a közszolgáltatási tevékenység költségeinek ellenőrzése alapjául szolgáló paramétereket, amelyek lehetővé tennék annak tisztázását, hogy nem történt-e túlkompenzáció. Továbbá noha a szerződések előírják, hogy amennyiben a támogatás egy részét nem használják fel, évente jelentést kell készíteni, a továbbiakban nem pontosítják e mechanizmus működését, amelyet a jelek szerint a gyakorlatban nem alkalmaztak. Végül általánosságban – amint az az arányossági kritériumnak az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének tekintetében történt vizsgálata keretében is említésre került – a francia hatóságok nem szolgáltak olyan adatokkal, amelyek a Törvényszék ítéletének különböző pontjait figyelembe véve igazolják a támogatások arányosságát. |
| --- | --- |

(145)

A Bizottság rendelkezésére álló szerződések nem szolgálnak magyarázattal a támogatás összegének kiszámítási módjára vonatkozóan. Más részről a CELF számára a támogatásfelhasználási elszámolás benyújtására vonatkozóan előírt kötelezettség mellett nem határozták meg pontosan a kiszámítás, illetve a közszolgáltatási tevékenység költségeinek ellenőrzése alapjául szolgáló paramétereket, amelyek lehetővé tennék annak tisztázását, hogy nem történt-e túlkompenzáció. Továbbá noha a szerződések előírják, hogy amennyiben a támogatás egy részét nem használják fel, évente jelentést kell készíteni, a továbbiakban nem pontosítják e mechanizmus működését, amelyet a jelek szerint a gyakorlatban nem alkalmaztak. Végül általánosságban – amint az az arányossági kritériumnak az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének tekintetében történt vizsgálata keretében is említésre került – a francia hatóságok nem szolgáltak olyan adatokkal, amelyek a Törvényszék ítéletének különböző pontjait figyelembe véve igazolják a támogatások arányosságát.

| (146) | Hasonlóképpen nem nyújtották be a Bizottságnak azokat az információkat, amelyek alapján megállapítható lett volna a támogatás arányossága az EUMSZ 106. cikke (2) bekezdésének tekintetében, és amelyeket a Bizottság utoljára 2009. november 20-i felszólítási határozatában kért tőlük. |
| --- | --- |

(146)

Hasonlóképpen nem nyújtották be a Bizottságnak azokat az információkat, amelyek alapján megállapítható lett volna a támogatás arányossága az EUMSZ 106. cikke (2) bekezdésének tekintetében, és amelyeket a Bizottság utoljára 2009. november 20-i felszólítási határozatában kért tőlük.

| (147) | Az eljárási rendelet 13. cikkének megfelelően a Bizottság ezért a rendelkezésre álló információk alapján hoz határozatot, mindazonáltal emlékeztetve arra, hogy a francia hatóságok kötelesek bizonyítani a vizsgált támogatás belső piaccal való összeegyeztethetőségét, azaz e támogatás arányosságát. |
| --- | --- |

(147)

Az eljárási rendelet 13. cikkének megfelelően a Bizottság ezért a rendelkezésre álló információk alapján hoz határozatot, mindazonáltal emlékeztetve arra, hogy a francia hatóságok kötelesek bizonyítani a vizsgált támogatás belső piaccal való összeegyeztethetőségét, azaz e támogatás arányosságát.

| (148) | A támogatás arányosságának az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdése d) pontjának tekintetében történt vizsgálata keretében is említett okok miatt a Bizottság következésképpen úgy véli, nem bizonyított, hogy a nyújtott támogatások megfelelnek az arányosság elvének. |
| --- | --- |

(148)

A támogatás arányosságának az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdése d) pontjának tekintetében történt vizsgálata keretében is említett okok miatt a Bizottság következésképpen úgy véli, nem bizonyított, hogy a nyújtott támogatások megfelelnek az arányosság elvének.

| (149) | A Bizottság ezért úgy ítéli meg, hogy az EUMSZ 106. cikkének (2) bekezdése alkalmazásnak feltételei nem teljesülnek. |
| --- | --- |

(149)

A Bizottság ezért úgy ítéli meg, hogy az EUMSZ 106. cikkének (2) bekezdése alkalmazásnak feltételei nem teljesülnek.

| (150) | Összegezve a Bizottság úgy véli, hogy a „kis megrendelések” programja nevű támogatási mechanizmus, amelyet Franciaország 1980 és 2001 vége között a CELF javára hajtott végre, a belső piaccal összeegyeztethetetlen támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

(150)

Összegezve a Bizottság úgy véli, hogy a „kis megrendelések” programja nevű támogatási mechanizmus, amelyet Franciaország 1980 és 2001 vége között a CELF javára hajtott végre, a belső piaccal összeegyeztethetetlen támogatásnak minősül.

5.   JOGVESZTŐ HATÁRIDŐ, RENDKÍVÜLI KÖRÜLMÉNY, JOGOS ELVÁRÁS, A JOGBIZTONSÁG ELVE, AZ ARÁNYOSSÁG ELVE

| (151) | Jogellenes és a belső piaccal összeegyeztethetetlen állami támogatás gyanúja esetén a Bizottságnak elvben fel kell szólítania az érintett tagállamot, hogy hozza meg a szükséges intézkedéseket a támogatásnak a kedvezményezettől történő visszavételére. A 659/1999/EK rendelet 14. cikke kimondja, hogy „amennyiben a jogellenes támogatások esetén elutasító határozat születik, a Bizottság dönt arról, hogy az érintett tagállam hozza meg a szükséges intézkedéseket a támogatásnak a kedvezményezettől történő visszavételére.” |
| --- | --- |

(151)

Jogellenes és a belső piaccal összeegyeztethetetlen állami támogatás gyanúja esetén a Bizottságnak elvben fel kell szólítania az érintett tagállamot, hogy hozza meg a szükséges intézkedéseket a támogatásnak a kedvezményezettől történő visszavételére. A 659/1999/EK rendelet 14. cikke kimondja, hogy „amennyiben a jogellenes támogatások esetén elutasító határozat születik, a Bizottság dönt arról, hogy az érintett tagállam hozza meg a szükséges intézkedéseket a támogatásnak a kedvezményezettől történő visszavételére.”

| (152) | Mindazonáltal a Bizottságnak figyelembe kell vennie az alábbi tényeket. |
| --- | --- |

(152)

Mindazonáltal a Bizottságnak figyelembe kell vennie az alábbi tényeket.

| (153) | Először is a 659/1999/EK rendelet 15. cikke kimondja, hogy a Bizottság támogatás-visszatéríttetésre vonatkozó hatásköre tízéves jogvesztő határidőn belül érvényesíthető. A jogvesztő határidő azon a napon kezdődik, amikor a jogellenes támogatást a kedvezményezettnek nyújtják, és a Bizottság vagy a Bizottság kérésére eljáró tagállam jogellenes támogatással kapcsolatos intézkedései megszakítják a jogvesztő határidőt. |
| --- | --- |

(153)

Először is a 659/1999/EK rendelet 15. cikke kimondja, hogy a Bizottság támogatás-visszatéríttetésre vonatkozó hatásköre tízéves jogvesztő határidőn belül érvényesíthető. A jogvesztő határidő azon a napon kezdődik, amikor a jogellenes támogatást a kedvezményezettnek nyújtják, és a Bizottság vagy a Bizottság kérésére eljáró tagállam jogellenes támogatással kapcsolatos intézkedései megszakítják a jogvesztő határidőt.

| (154) | Amint azt a Bizottság az eljárás kiterjesztéséről szóló határozatában már kifejtette, mivel e tekintetben az érdekelt felektől nem kapott egyedi észrevételeket, úgy ítéli meg, hogy az előző preambulumbekezdésben említett szabály a vizsgált esetben alkalmazható. A Bíróság a Transalpine ügyben hozott 2006. október 5-i ítéletében (21) megállapította, hogy amennyiben a 659/1999/EK rendelet eljárási jellegű szabályokat tartalmaz, akkor azok a 659/1999/EK rendelet hatálybalépésétől, azaz 1999. április 16-ától kezdődően az állami támogatásokkal kapcsolatban a Bizottság előtt folyamatban lévő valamennyi közigazgatási eljárásra vonatkoznak. Ez az ügy pedig az 1996. június 30-a óta zajló hivatalos vizsgálati eljárás keretébe illeszkedik. |
| --- | --- |

(154)

Amint azt a Bizottság az eljárás kiterjesztéséről szóló határozatában már kifejtette, mivel e tekintetben az érdekelt felektől nem kapott egyedi észrevételeket, úgy ítéli meg, hogy az előző preambulumbekezdésben említett szabály a vizsgált esetben alkalmazható. A Bíróság a Transalpine ügyben hozott 2006. október 5-i ítéletében (21) megállapította, hogy amennyiben a 659/1999/EK rendelet eljárási jellegű szabályokat tartalmaz, akkor azok a 659/1999/EK rendelet hatálybalépésétől, azaz 1999. április 16-ától kezdődően az állami támogatásokkal kapcsolatban a Bizottság előtt folyamatban lévő valamennyi közigazgatási eljárásra vonatkoznak. Ez az ügy pedig az 1996. június 30-a óta zajló hivatalos vizsgálati eljárás keretébe illeszkedik.

| (155) | A vizsgált esetben, mivel a támogatást 1980 óta folyósították és a Bizottság 1992-ben kért tájékoztatást a francia hatóságoktól, úgy tűnik, hogy az 1980-ban és 1981-ben a CELF-nek nyújtott támogatások a jogvesztő határidőt figyelembe véve nem téríttethetők vissza. |
| --- | --- |

(155)

A vizsgált esetben, mivel a támogatást 1980 óta folyósították és a Bizottság 1992-ben kért tájékoztatást a francia hatóságoktól, úgy tűnik, hogy az 1980-ban és 1981-ben a CELF-nek nyújtott támogatások a jogvesztő határidőt figyelembe véve nem téríttethetők vissza.

| (156) | Másodsorban a Bizottság nem követeli meg a támogatás visszatérítését, amennyiben az ellentétes az uniós jog valamelyik általános elvével. Az Európai Unió ítélkezési gyakorlata szerint a Bizottságnak kötelessége figyelembe venni azokat a rendkívüli körülményeket, amelyek indokolják, hogy lemondjon a jogellenesen nyújtott támogatások visszatéríttetéséről, amennyiben ez a visszatéríttetés ellentétes az uniós jog valamelyik általános elvével. |
| --- | --- |

(156)

Másodsorban a Bizottság nem követeli meg a támogatás visszatérítését, amennyiben az ellentétes az uniós jog valamelyik általános elvével. Az Európai Unió ítélkezési gyakorlata szerint a Bizottságnak kötelessége figyelembe venni azokat a rendkívüli körülményeket, amelyek indokolják, hogy lemondjon a jogellenesen nyújtott támogatások visszatéríttetéséről, amennyiben ez a visszatéríttetés ellentétes az uniós jog valamelyik általános elvével.

| (157) | A Bizottság az eljárás kiterjesztéséről szóló határozatában ilyen körülmények között kérte fel a francia hatóságokat, a támogatás kedvezményezettjeit, valamint minden más érdekelt felet, hogy nyújtsák be észrevételeiket a jogos elvárás elve, a jogbiztonság elve, vagy bármely más olyan elv megfelelő alkalmazásáról, amely jogalapot adhat a Bizottságnak arra, hogy ne rendelje el a támogatás visszafizettetését. |
| --- | --- |

(157)

A Bizottság az eljárás kiterjesztéséről szóló határozatában ilyen körülmények között kérte fel a francia hatóságokat, a támogatás kedvezményezettjeit, valamint minden más érdekelt felet, hogy nyújtsák be észrevételeiket a jogos elvárás elve, a jogbiztonság elve, vagy bármely más olyan elv megfelelő alkalmazásáról, amely jogalapot adhat a Bizottságnak arra, hogy ne rendelje el a támogatás visszafizettetését.

| (158) | A Bizottság megjegyzi, hogy a francia hatóságok észrevételeikben úgy vélekedtek, hogy rendkívüli körülmények állnak fenn, amelyek lehetővé teszik a támogatás-visszatérítési kötelezettség korlátozását. Ezzel szemben a SIDE véleménye szerint nem léteznek ilyen rendkívüli körülmények. |
| --- | --- |

(158)

A Bizottság megjegyzi, hogy a francia hatóságok észrevételeikben úgy vélekedtek, hogy rendkívüli körülmények állnak fenn, amelyek lehetővé teszik a támogatás-visszatérítési kötelezettség korlátozását. Ezzel szemben a SIDE véleménye szerint nem léteznek ilyen rendkívüli körülmények.

| (159) | E tekintetben a Bizottság emlékeztet arra, hogy az említett CELF-ügyben a kérdést előzetes döntéshozatal céljából előterjesztő bíróság által a Bírósághoz intézett kérdés lényegében arra irányult, hogy a támogatást a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánító három egymást követő bizottsági határozat elfogadása, amelyeket később a közösségi Bíróság megsemmisített, önmagában olyan rendkívüli körülménynek minősülhet-e, amely indokolja a kedvezményezett támogatás-visszatérítési kötelezettségének korlátozását. |
| --- | --- |

(159)

E tekintetben a Bizottság emlékeztet arra, hogy az említett CELF-ügyben a kérdést előzetes döntéshozatal céljából előterjesztő bíróság által a Bírósághoz intézett kérdés lényegében arra irányult, hogy a támogatást a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánító három egymást követő bizottsági határozat elfogadása, amelyeket később a közösségi Bíróság megsemmisített, önmagában olyan rendkívüli körülménynek minősülhet-e, amely indokolja a kedvezményezett támogatás-visszatérítési kötelezettségének korlátozását.

| (160) | 2010. március 11-i ítéletében a Bíróság először is 2008. február 12-i ítéletére hivatkozott, amelynek 65. és azt követő pontjaiban jelezte, hogy a Bizottság engedélyező határozatának megsemmisítését követően nem kizárt, hogy a jogellenes támogatásból részesülő kedvezményezett olyan rendkívüli körülményekre hivatkozzon, amelyek megalapozhatták az e támogatás szabályszerűségébe vetett bizalmát, és hogy ebből következően megtagadja annak visszafizetését (22). |
| --- | --- |

(160)

2010. március 11-i ítéletében a Bíróság először is 2008. február 12-i ítéletére hivatkozott, amelynek 65. és azt követő pontjaiban jelezte, hogy a Bizottság engedélyező határozatának megsemmisítését követően nem kizárt, hogy a jogellenes támogatásból részesülő kedvezményezett olyan rendkívüli körülményekre hivatkozzon, amelyek megalapozhatták az e támogatás szabályszerűségébe vetett bizalmát, és hogy ebből következően megtagadja annak visszafizetését (22).

| (161) | A Bizottság ugyanakkor arra is felhívta a figyelmet, hogy a támogatás kedvezményezettje nem alapíthat jogos bizalmat a Bizottság engedélyező határozatára, egyrészről akkor, ha ezt a határozatot a jogorvoslatra nyitva álló határidő alatt megtámadták, majd azt az Európai Unió Bírósága megsemmisítette, másrészről addig, ameddig az ilyen határozattal szembeni jogorvoslatra nyitva álló határidő le nem telik, illetve fellebbezés esetén addig, ameddig az Európai Unió Bírósága arról végleges határozatot nem hoz (23). |
| --- | --- |

(161)

A Bizottság ugyanakkor arra is felhívta a figyelmet, hogy a támogatás kedvezményezettje nem alapíthat jogos bizalmat a Bizottság engedélyező határozatára, egyrészről akkor, ha ezt a határozatot a jogorvoslatra nyitva álló határidő alatt megtámadták, majd azt az Európai Unió Bírósága megsemmisítette, másrészről addig, ameddig az ilyen határozattal szembeni jogorvoslatra nyitva álló határidő le nem telik, illetve fellebbezés esetén addig, ameddig az Európai Unió Bírósága arról végleges határozatot nem hoz (23).

| (162) | A vizsgált esetben a Bíróság 2010. március 11-i ítéletében kimondta, hogy a harmadik engedélyező bizottsági határozatnak a Törvényszék által 2008. április 15-én hozott ítélettel történő megsemmisítése önmagában nem keletkeztethet jogos bizalmat, és nem minősülhet rendkívüli körülménynek (24). |
| --- | --- |

(162)

A vizsgált esetben a Bíróság 2010. március 11-i ítéletében kimondta, hogy a harmadik engedélyező bizottsági határozatnak a Törvényszék által 2008. április 15-én hozott ítélettel történő megsemmisítése önmagában nem keletkeztethet jogos bizalmat, és nem minősülhet rendkívüli körülménynek (24).

| (163) | A Bíróság hozzátette, hogy a három megsemmisítés nem túl gyakori sorozata kifejezheti mindenekelőtt az ügy bonyolultságát, és – ahelyett, hogy jogos bizalmat keletkeztetne – inkább kétségeket ébreszthet a kedvezményezettben a vitatott támogatás összeegyeztethetőségét illetően. A Bíróság elismeri, hogy meglehetősen ritka az a helyzet, amikor három egymást követő kereset eredménye három megsemmisítés, ám úgy véli, hogy az ilyen körülmények mindazonáltal illeszkednek az igazságszolgáltatási rendszer normális működésébe, amely biztosítja azon jogalanyoknak a lehetőséget, akik úgy vélik, hogy egy támogatás jogellenességének következményei sújtják őket, hogy megtámadják az ezen helyzet alapjának tekintett, egymást követő határozatokat. |
| --- | --- |

(163)

A Bíróság hozzátette, hogy a három megsemmisítés nem túl gyakori sorozata kifejezheti mindenekelőtt az ügy bonyolultságát, és – ahelyett, hogy jogos bizalmat keletkeztetne – inkább kétségeket ébreszthet a kedvezményezettben a vitatott támogatás összeegyeztethetőségét illetően. A Bíróság elismeri, hogy meglehetősen ritka az a helyzet, amikor három egymást követő kereset eredménye három megsemmisítés, ám úgy véli, hogy az ilyen körülmények mindazonáltal illeszkednek az igazságszolgáltatási rendszer normális működésébe, amely biztosítja azon jogalanyoknak a lehetőséget, akik úgy vélik, hogy egy támogatás jogellenességének következményei sújtják őket, hogy megtámadják az ezen helyzet alapjának tekintett, egymást követő határozatokat.

| (164) | A Bizottság továbbá a vizsgált esetben úgy ítélte meg, hogy rendkívüli körülmény fennállta nem fogadható el a jogbiztonság elve szempontjából (25). Valójában, ameddig a Bizottság nem hoz megerősítő határozatot, illetve ameddig az ilyen határozattal szembeni jogorvoslatra nyitva álló határidő le nem telik, a kedvezményezett nem lehet biztos a tervezett támogatás jogszerűségében, ily módon nem hivatkozhat sem a jogos bizalom, sem a jogbiztonság elvére. |
| --- | --- |

(164)

A Bizottság továbbá a vizsgált esetben úgy ítélte meg, hogy rendkívüli körülmény fennállta nem fogadható el a jogbiztonság elve szempontjából (25). Valójában, ameddig a Bizottság nem hoz megerősítő határozatot, illetve ameddig az ilyen határozattal szembeni jogorvoslatra nyitva álló határidő le nem telik, a kedvezményezett nem lehet biztos a tervezett támogatás jogszerűségében, ily módon nem hivatkozhat sem a jogos bizalom, sem a jogbiztonság elvére.

| (165) | Mindemellett, amint azt a Bíróság 2010. március 11-i ítéletében jelezte (26), rendkívüli körülmény fennállta nem fogadható el az arányosság elve szempontjából sem. Ugyanis a jogellenes támogatás visszatéríttetés útján történő megszüntetése a támogatás jogellenessége megállapításának logikus következménye, ily módon ezen támogatásnak a korábbi helyzet visszaállítása érdekében történő visszatéríttetése főszabály szerint nem tekinthető a szerződés állami támogatásokra vonatkozó rendelkezéseinek célkitűzéseihez képest aránytalan intézkedésnek. |
| --- | --- |

(165)

Mindemellett, amint azt a Bíróság 2010. március 11-i ítéletében jelezte (26), rendkívüli körülmény fennállta nem fogadható el az arányosság elve szempontjából sem. Ugyanis a jogellenes támogatás visszatéríttetés útján történő megszüntetése a támogatás jogellenessége megállapításának logikus következménye, ily módon ezen támogatásnak a korábbi helyzet visszaállítása érdekében történő visszatéríttetése főszabály szerint nem tekinthető a szerződés állami támogatásokra vonatkozó rendelkezéseinek célkitűzéseihez képest aránytalan intézkedésnek.

| (166) | A Bíróság következésképpen megállapította, hogy három egymást követő, valamely támogatást összeegyeztethetőnek nyilvánító európai bizottsági határozat elfogadása, amelyeket a közösségi bíróság ezt követően megsemmisített, önmagában nem minősülhet olyan rendkívüli körülménynek, amely korlátozhatná a kedvezményezettnek e jogellenes és összeegyeztethetetlen támogatás visszatérítésére vonatkozó kötelezettségét. |
| --- | --- |

(166)

A Bíróság következésképpen megállapította, hogy három egymást követő, valamely támogatást összeegyeztethetőnek nyilvánító európai bizottsági határozat elfogadása, amelyeket a közösségi bíróság ezt követően megsemmisített, önmagában nem minősülhet olyan rendkívüli körülménynek, amely korlátozhatná a kedvezményezettnek e jogellenes és összeegyeztethetetlen támogatás visszatérítésére vonatkozó kötelezettségét.

| (167) | A fentiekre figyelemmel és olyan további tények hiányában, amelyek rendkívüli körülménynek minősülhetnének, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a vizsgált esetben nem áll fenn olyan rendkívüli körülmény, amely korlátozhatná a CELF-nek a szóban forgó támogatás visszatérítésére vonatkozó kötelezettségét (kivéve a fentiek értelmében az 1980-ban és 1981-ben folyósított összegeket). |
| --- | --- |

(167)

A fentiekre figyelemmel és olyan további tények hiányában, amelyek rendkívüli körülménynek minősülhetnének, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a vizsgált esetben nem áll fenn olyan rendkívüli körülmény, amely korlátozhatná a CELF-nek a szóban forgó támogatás visszatérítésére vonatkozó kötelezettségét (kivéve a fentiek értelmében az 1980-ban és 1981-ben folyósított összegeket).

6.   VISSZAFIZETTETÉS

| (168) | A 659/1999/EK rendelet 14. cikke értelmében a francia hatóságoknak tehát vissza kell fizettetniük a CELF-fel a „kis megrendelések” program címén 1982 és 2001 között részére folyósított támogatások összegét. |
| --- | --- |

(168)

A 659/1999/EK rendelet 14. cikke értelmében a francia hatóságoknak tehát vissza kell fizettetniük a CELF-fel a „kis megrendelések” program címén 1982 és 2001 között részére folyósított támogatások összegét.

| (169) | A táblázat adatai alapján (27) a CELF által visszafizetendő, 1982 és 2001 között nyújtott támogatás teljes összege 4 631 401 EUR, amelyre kamatot kell felszámítani. |
| --- | --- |

(169)

A táblázat adatai alapján (27) a CELF által visszafizetendő, 1982 és 2001 között nyújtott támogatás teljes összege 4 631 401 EUR, amelyre kamatot kell felszámítani.

| (170) | A 659/1999/EK rendelet 14. cikke (2) bekezdése értelmében a visszatérítésre kerülő támogatásnak magában kell foglalnia a kamatot, amely attól a naptól esedékes, amikor a jogellenes támogatást a kedvezményezett rendelkezésére bocsátották, addig a napig, amíg visszafizetésre nem került. |
| --- | --- |

(170)

A 659/1999/EK rendelet 14. cikke (2) bekezdése értelmében a visszatérítésre kerülő támogatásnak magában kell foglalnia a kamatot, amely attól a naptól esedékes, amikor a jogellenes támogatást a kedvezményezett rendelkezésére bocsátották, addig a napig, amíg visszafizetésre nem került.

| (171) | A Bíróság 2000. október 12-i, Magefesa-ügyben hozott ítéletéből (28) ugyanakkor az következik, hogy amennyiben egy vállalat ellen csődeljárás indul és a nemzeti jogszabályok ezt lehetővé teszik, azokat a kamatokat, amelyek a vállalati csődnyilatkozatot megelőzően jogellenesen nyújtott támogatások összege után e nyilatkozatot követően esedékesek, nem kell kifizetni. |
| --- | --- |

(171)

A Bíróság 2000. október 12-i, Magefesa-ügyben hozott ítéletéből (28) ugyanakkor az következik, hogy amennyiben egy vállalat ellen csődeljárás indul és a nemzeti jogszabályok ezt lehetővé teszik, azokat a kamatokat, amelyek a vállalati csődnyilatkozatot megelőzően jogellenesen nyújtott támogatások összege után e nyilatkozatot követően esedékesek, nem kell kifizetni.

| (172) | E tekintetben meg kell jegyezni, hogy 2010. január 27-én benyújtott megjegyzésükben a francia hatóságok tájékoztatták a Bizottságot a CELF jelenlegi helyzetéről. |
| --- | --- |

(172)

E tekintetben meg kell jegyezni, hogy 2010. január 27-én benyújtott megjegyzésükben a francia hatóságok tájékoztatták a Bizottságot a CELF jelenlegi helyzetéről.

| (173) | A CELF pénzügyi helyzetét figyelembe véve a vállalatot 2009. február 25-én védintézkedési eljárás alá helyezték, és felszámolót neveztek ki. |
| --- | --- |

(173)

A CELF pénzügyi helyzetét figyelembe véve a vállalatot 2009. február 25-én védintézkedési eljárás alá helyezték, és felszámolót neveztek ki.

| (174) | Az állami támogatásokkal kapcsolatos per esetére a francia állam az alábbi követeléseket tette: 11 885 785,02 EUR (kamatfizetés címén, az Államtanács 2008. december 19-i említett ítéletével összhangban) és 4 814 339,9 EUR (az 1980 és 2001 között kapott támogatások tényleges tőkeösszegének visszatérítése címén). |
| --- | --- |

(174)

Az állami támogatásokkal kapcsolatos per esetére a francia állam az alábbi követeléseket tette: 11 885 785,02 EUR (kamatfizetés címén, az Államtanács 2008. december 19-i említett ítéletével összhangban) és 4 814 339,9 EUR (az 1980 és 2001 között kapott támogatások tényleges tőkeösszegének visszatérítése címén).

| (175) | A francia hatóságok jelezték, hogy a követelések állapotából következően 21 254 232,29 EUR teljes összegű tartozás esetében a vitatott követelések összege 17 045 039,50 EUR. |
| --- | --- |

(175)

A francia hatóságok jelezték, hogy a követelések állapotából következően 21 254 232,29 EUR teljes összegű tartozás esetében a vitatott követelések összege 17 045 039,50 EUR.

| (176) | Megállapítva, hogy a visszafizetés nyilvánvalóan lehetetlen, a felszámoló kezdeményezte a védintézkedési eljárás csődeljárássá történő átváltását, különösen az állami követelések tekintetében. |
| --- | --- |

(176)

Megállapítva, hogy a visszafizetés nyilvánvalóan lehetetlen, a felszámoló kezdeményezte a védintézkedési eljárás csődeljárássá történő átváltását, különösen az állami követelések tekintetében.

| (177) | A Párizsi Kereskedelmi Bíróság 2009. szeptember 9-i határozatában, miután megállapította a tevékenység folytatására irányuló terv lehetőségét kizáró tartozások fennállását, elrendelte a CELF bírósági felszámolását, és felszámolót nevezett ki. A Bíróság két évben határozta meg azt az időt, amikorra a bírósági felszámolás lezárását meg kell vizsgálni. A francia hatóságok jelezték, hogy a folyamatban lévő és/vagy várható eljárások ugyanakkor indokolhatják a bírósági felszámolás lezárásának későbbi időpontját. |
| --- | --- |

(177)

A Párizsi Kereskedelmi Bíróság 2009. szeptember 9-i határozatában, miután megállapította a tevékenység folytatására irányuló terv lehetőségét kizáró tartozások fennállását, elrendelte a CELF bírósági felszámolását, és felszámolót nevezett ki. A Bíróság két évben határozta meg azt az időt, amikorra a bírósági felszámolás lezárását meg kell vizsgálni. A francia hatóságok jelezték, hogy a folyamatban lévő és/vagy várható eljárások ugyanakkor indokolhatják a bírósági felszámolás lezárásának későbbi időpontját.

| (178) | A francia hatóságok felhívták a figyelmet arra, hogy a CELF valamennyi alkalmazottját elbocsátották, és hogy a felszámolást végző egység 2009. december 31-én megszűnt. A fennmaradó tevékenység kizárólag az ügyfelek esedékes tartozásainak behajtására irányul. |
| --- | --- |

(178)

A francia hatóságok felhívták a figyelmet arra, hogy a CELF valamennyi alkalmazottját elbocsátották, és hogy a felszámolást végző egység 2009. december 31-én megszűnt. A fennmaradó tevékenység kizárólag az ügyfelek esedékes tartozásainak behajtására irányul.

| (179) | A francia hatóságok 2010. március 9-én kelt e-mail üzenetükben tudatták, hogy a CELF-fel szembeni felszámolási eljárás a vállalati felszámolási eljárás szokásos előírásainak megfelelően történt. |
| --- | --- |

(179)

A francia hatóságok 2010. március 9-én kelt e-mail üzenetükben tudatták, hogy a CELF-fel szembeni felszámolási eljárás a vállalati felszámolási eljárás szokásos előírásainak megfelelően történt.

| (180) | A francia hatóságok által a Bizottsághoz eljuttatott információk szerint a CELF immár semmilyen gazdasági tevékenységet nem folytat. |
| --- | --- |

(180)

A francia hatóságok által a Bizottsághoz eljuttatott információk szerint a CELF immár semmilyen gazdasági tevékenységet nem folytat.

| (181) | Következésképpen, tekintettel a CELF ellen zajló felszámolási eljárásra, a francia hatóságoknak az összeegyeztethetetlen támogatás visszafizettetésére irányuló kötelezettségükkel összefüggésben különösen biztosítaniuk kell, hogy tiszteletben tartsák a kedvezményezett vállalkozás felszámolása esetén alkalmazandó ítélkezési gyakorlatot (29). Ebből különösen az következik, hogy a CELF eszközeit piaci áron értékesítik, hogy az állam a jogellenes és összeegyeztethetetlen támogatások visszatéríttetéséből eredő követeléseit a felszámolás alatt álló vállalkozás tartozásaként számolja el, valamint hogy az eljárás valamennyi szakaszában, illetve a felszámolás idején hitelezői jogait teljeskörűen érvényesíti. |
| --- | --- |

(181)

Következésképpen, tekintettel a CELF ellen zajló felszámolási eljárásra, a francia hatóságoknak az összeegyeztethetetlen támogatás visszafizettetésére irányuló kötelezettségükkel összefüggésben különösen biztosítaniuk kell, hogy tiszteletben tartsák a kedvezményezett vállalkozás felszámolása esetén alkalmazandó ítélkezési gyakorlatot (29). Ebből különösen az következik, hogy a CELF eszközeit piaci áron értékesítik, hogy az állam a jogellenes és összeegyeztethetetlen támogatások visszatéríttetéséből eredő követeléseit a felszámolás alatt álló vállalkozás tartozásaként számolja el, valamint hogy az eljárás valamennyi szakaszában, illetve a felszámolás idején hitelezői jogait teljeskörűen érvényesíti.

| (182) | Ami a kamatszámítást illeti, meg kell jegyezni, hogy a francia jogban a Kereskedelmi Törvénykönyv L 622-28. cikke úgy rendelkezik, hogy „a [védintézkedési eljárás] megindításáról szóló határozattal megszűnik a törvényes és szerződéses kamatok, valamint valamennyi késedelmi kamat és növekmény esedékessége”. |
| --- | --- |

(182)

Ami a kamatszámítást illeti, meg kell jegyezni, hogy a francia jogban a Kereskedelmi Törvénykönyv L 622-28. cikke úgy rendelkezik, hogy „a [védintézkedési eljárás] megindításáról szóló határozattal megszűnik a törvényes és szerződéses kamatok, valamint valamennyi késedelmi kamat és növekmény esedékessége”.

| (183) | Következésképpen ebben az ügyben a CELF részére folyósított összegeket attól a naptól, amikor azokat rendelkezésre bocsátották, 2009. február 25-ig, azaz a Párizsi Kereskedelmi Bíróság azon ítéletének napjáig terheli kamat, amelyben a 2009. szeptember 9-i ítélettel később csődeljárássá alakított védintézkedési eljárás megindításáról határozott. |
| --- | --- |

(183)

Következésképpen ebben az ügyben a CELF részére folyósított összegeket attól a naptól, amikor azokat rendelkezésre bocsátották, 2009. február 25-ig, azaz a Párizsi Kereskedelmi Bíróság azon ítéletének napjáig terheli kamat, amelyben a 2009. szeptember 9-i ítélettel később csődeljárássá alakított védintézkedési eljárás megindításáról határozott.

7.   KÖVETKEZTETÉS

| (184) | A Bizottság megállapítja, hogy Franciaország az EUMSZ 108. cikke (3) bekezdésének rendelkezéseit megszegve jogellenesen nyújtott támogatást a CELF részére. |
| --- | --- |

(184)

A Bizottság megállapítja, hogy Franciaország az EUMSZ 108. cikke (3) bekezdésének rendelkezéseit megszegve jogellenesen nyújtott támogatást a CELF részére.

| (185) | Ez a támogatás összeegyeztethetetlen a belső piaccal, és azt a francia hatóságoknak vissza kell fizettetniük (kivéve az 1980-ban és 1981-ben folyósított összegeket, amelyekre vonatkozóan a követelések elévültek). |
| --- | --- |

(185)

Ez a támogatás összeegyeztethetetlen a belső piaccal, és azt a francia hatóságoknak vissza kell fizettetniük (kivéve az 1980-ban és 1981-ben folyósított összegeket, amelyekre vonatkozóan a követelések elévültek).

| (186) | A francia hatóságok 4 631 401 EUR összeget kötelesek visszafizettetni a CELF-fel, az 1982 óta évente nyújtott valamennyi támogatásra számított kamatokkal növelve. A visszafizettetendő összeget attól a naptól terheli kamat, amikor azt a kedvezményezett rendelkezésére bocsátották, 2009. február 25-ig, azaz a Párizsi Kereskedelmi Bíróság védintézkedési eljárást megindító ítéletének napjáig, |
| --- | --- |

(186)

A francia hatóságok 4 631 401 EUR összeget kötelesek visszafizettetni a CELF-fel, az 1982 óta évente nyújtott valamennyi támogatásra számított kamatokkal növelve. A visszafizettetendő összeget attól a naptól terheli kamat, amikor azt a kedvezményezett rendelkezésére bocsátották, 2009. február 25-ig, azaz a Párizsi Kereskedelmi Bíróság védintézkedési eljárást megindító ítéletének napjáig,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Franciaország által a Coopérative d’exportation du livre français (CELF) részére az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikke (3) bekezdésének rendelkezéseit megszegve jogellenesen odaítélt állami támogatás összeegyeztethetetlen a belső piaccal.

2. cikk

(1)   Franciaország köteles visszafizettetni a CELF részére az 1. cikkben említett, támogatás címén 1982 és 2001 között folyósított 4 631 401 EUR összeget.

(2)   A visszafizettetendő összeget attól a naptól, amikor azt a kedvezményezett rendelkezésére bocsátották, 2009. február 25-ig, azaz a Párizsi Kereskedelmi Bíróság védintézkedési eljárást megindító ítéletének napjáig terheli kamat.

(3)   A kamatokat a 794/2004/EK rendelet V. fejezetével összhangban, kamatos kamattal kell kiszámítani.

3. cikk

(1)   A 2. cikkben említett támogatás visszafizettetésnek haladéktalanul és hatékonyan kell megtörténnie.

(2)   Franciaországnak biztosítania kell, hogy e határozatot az arról való értesítéstől számított négy hónapon belül végrehajtsák.

4. cikk

(1)   Az e határozatról való értesítéstől számított két hónapon belül Franciaország az alábbi információkat rendelkezésre bocsátja:

| a) | a kedvezményezettel visszafizettetendő teljes összeg (tőke és kamatok); |
| --- | --- |

a)

a kedvezményezettel visszafizettetendő teljes összeg (tőke és kamatok);

| b) | az e határozatnak való megfelelés érdekében meghozott és tervezett intézkedések részletes bemutatása; |
| --- | --- |

b)

az e határozatnak való megfelelés érdekében meghozott és tervezett intézkedések részletes bemutatása;

| c) | az azt igazoló dokumentumok, hogy a kedvezményezettet felszólították a támogatás visszafizetésére. |
| --- | --- |

c)

az azt igazoló dokumentumok, hogy a kedvezményezettet felszólították a támogatás visszafizetésére.

(2)   Franciaország, amíg a 2. cikkben említett támogatás visszafizetése be nem fejeződött, folyamatosan tájékoztatja a Bizottságot az e határozat végrehajtása érdekében hozott nemzeti intézkedésekről. Franciaország a Bizottság egyszerű kérésére azonnal benyújtja annak az információkat azokra a tervezett és már elfogadott intézkedésekre vonatkozóan, amelyek az e határozatnak való megfeleléséhez szükségesek. Részletes információkkal szolgál továbbá a kedvezményezettel már visszafizettetett támogatási összegekre és visszafizettetési kamatokra vonatkozóan.

5. cikk

E határozat címzettje Franciaország.

Kelt Brüsszelben, 2010. december 14-én.

a Bizottság részéről

Joaquín ALMUNIA

alelnök

---

(1)  Az EK-Szerződés 86., 87. és 88. cikke 2009. december 1-jei hatállyal az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 106., 107., illetve 108. cikkévé vált. A megfelelő cikkek rendelkezései tartalmukat tekintve azonosak. E határozat alkalmazásában az EUMSZ 106., 107. és 108. cikkére való hivatkozást – adott esetben – az EK-Szerződés 86., 87., illetve 88. cikkére történő hivatkozásként kell érteni.

1

(2)  HL C 366., 1996.12.5., 7. o.; HL C 142., 2009.6.23., 6. o.

2

(3)  T-348/04. sz., Société internationale de diffusion et d’édition (SIDE) kontra Bizottság ügy (EBHT II-625. o.).

3

Société internationale de diffusion et d’édition (SIDE)

Bizottság

(4)  A Coopérative d’exportation du livre français kereskedelmi megnevezése „Centre d’exportation du livre français” (CELF).

4

(5)  HL L 85., 2005.4.2., 27. o.

5

(6)  NN 127/92. sz. határozat a francia könyvexportőröknek nyújtott támogatásról (HL C 174., 1993.6.25., 6. o.).

6

(7)  T-49/93. sz., Société internationale de diffusion et d’édition (SIDE) kontra Bizottság ügy (EBHT II-2501. o.).

7

Société internationale de diffusion et d’édition (SIDE)

Bizottság

(8)  A program elnevezése később „A l’Est de l’Europe”-ra változott.

8

(9)  HL L 44., 1999.2.18., 37. o.

9

(10)  T-155/98. sz., Société internationale de diffusion et d’édition (SIDE) kontra Bizottság ügy (EBHT II-1179. o.).

10

Société internationale de diffusion et d’édition (SIDE)

Bizottság

(11)  C-332/98. sz., Franciaország kontra Bizottság ügy, „A Coopérative d’exportation du livre français támogatása” (EBHT I–4833. o.).

11

Franciaország

Bizottság

(12)  HL C 142., 2009.6.23., 6. o.

12

(13)  HL L 83., 1999.3.27., 1. o.

13

(14)  Az Államtanács szerint a Közigazgatási Fellebbviteli Bíróság jogszerűen alapul vehette azon bizonyított tény hiányát, hogy a támogatás összege nem haladta meg a CELF-re rótt közszolgáltatási kötelezettségekből fakadó többletköltségeket, valamint azt, hogy nem határozták meg előre és átlátható módon, milyen alapon nyújtják ezt a támogatást.

14

(15)  C-199/06. sz., Centre d’exportation du livre français (CELF), Ministre de la Culture et de la Communication kontra Société internationale de diffusion et d’édition (SIDE) ügy (EBHT I-00469. o.).

15

Centre d’exportation du livre français (CELF), Ministre de la Culture et de la Communication

Société internationale de diffusion et d’édition (SIDE)

(16)  HL L 140., 2004.4.30., 1. o.

16

(17)  A Bíróság 2010. március 11-i ítélete: C-1/09. sz., CELF, Ministre de la Culture kontra SIDE ügy.

17

CELF, Ministre de la Culture

SIDE

(18)  2008. április 15-i ítéletében a Törvényszék nem helyezte hatályon kívül a 2004. április 20-i bizottsági határozat 1. cikkének első és második mondatát, amelyek szerint „A Franciaország által a Coopérative d’exportation du livre français (CELF) javára 1980 és 2001 között a francia könyvek kis mennyiségű megrendeléseinek teljesítéséhez nyújtott támogatás a Szerződés 87. cikke (1) bekezdése szerinti támogatás. Mivel Franciaország elmulasztotta a tervezett intézkedésről annak végrehajtása előtt értesíteni a Bizottságot, a támogatás nyújtása jogellenes volt.”

18

(19)  Az Államtanács például 2008. december 19-i ítéletében úgy ítélte meg, hogy „a CELF részére folyósított összegek állami támogatásként való minősítésével és az ilyen címen történő bejelentés kötelezettséggel kapcsolatos semmisségi kérelmeket mindenképpen el kell utasítani”. Az Államtanács valójában már 2006. március 29-i ítéletében kifejezetten úgy vélekedett, hogy „a Közigazgatási Fellebbviteli Bíróság nem értelmezte tévesen az akta egyes iratait, és nem minősítette tévesen a hozzá vizsgálat céljából benyújtott adatokat, amikor úgy határozott, hogy a szóban forgó támogatások nem kizárólag a közszolgáltatási kötelezettségek ellentételezését szolgálták, és hogy azok a Bizottság felé történő előzetes bejelentési kötelezettség hatálya alá tartozó állami támogatásnak minősülnek”.

19

(20)  C-280/00. sz., Altmark Trans and Regierungspräsidium Magdeburg kontra Nahverkehrsgesellschaft Altmark ügy (EBHT I-7747. o.).

20

Altmark Trans and Regierungspräsidium Magdeburg

Nahverkehrsgesellschaft Altmark

(21)  C-368/04. sz., Transalpine Ölleitung in Österreich ügy (EBHT I-09957. o., 34. pont.).

21

Transalpine Ölleitung in Österreich

(22)  42. pont és az azt követő pontok.

22

(23)  66–68. pont.

23

(24)  50. pont és az azt követő pontok.

24

(25)  53. pont.

25

(26)  54. pont.

26

(27)  Lásd a határozat (60) preambulumbekezdésében található táblázatot.

27

(28)  C-480/09. sz., Bizottság kontra Spanyolország, „Magefesa” ügy (EBHT-I-08717. o.).

28

Bizottság

Spanyolország, „Magefesa”

(29)  Lásd a tagállamokat a jogellenes és összeegyeztethetetlen állami támogatások visszafizettetésére felszólító bizottsági határozatok hatékony végrehajtásáról szóló bizottsági közlemény 63. pontját és az azt követő pontokat (HL C 272., 2007.11.15., 4. o.).

29

---

| 24.3.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 78/55 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 78/55

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2011. március 23.)

a 2002/55/EK tanácsi irányelvnek az ugyanazon zöldségfajok különféle fajtáihoz tartozó standard vetőmagok keverékei kis kiszerelésben történő forgalomba hozatala engedélyezésének feltételei tekintetében történő végrehajtásáról

(az értesítés a C(2011) 1760. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2011/180/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a zöldségvetőmagok forgalmazásáról szóló, 2002. június 13-i 2002/55/EK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 26. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Egyes tagállamok arról tájékoztatták a Bizottságot, hogy piacaikon kereslet mutatkozik a kis kiszerelésben forgalmazott, ugyanazon zöldségfajok fajtáihoz tartozó vetőmagok keverékei iránt. Ezért részletes követelményeket kell megállapítani az ilyen kis kiszerelésekre vonatkozóan. |
| --- | --- |

(1)

Egyes tagállamok arról tájékoztatták a Bizottságot, hogy piacaikon kereslet mutatkozik a kis kiszerelésben forgalmazott, ugyanazon zöldségfajok fajtáihoz tartozó vetőmagok keverékei iránt. Ezért részletes követelményeket kell megállapítani az ilyen kis kiszerelésekre vonatkozóan.

| (2) | Az érintett tagállamokban meglévő keresletre figyelemmel e határozatnak a 2002/55/EK irányelv hatálya alá tartozó valamennyi fajra vonatkoznia kell. Az ilyen kis kiszerelések maximális méretét az általuk tartalmazott vetőmag nettó súlyában kell kifejezni, a 2002/55/EK irányelv 2. cikkének (1) bekezdése g) pontjában meghatározottak szerint. |
| --- | --- |

(2)

Az érintett tagállamokban meglévő keresletre figyelemmel e határozatnak a 2002/55/EK irányelv hatálya alá tartozó valamennyi fajra vonatkoznia kell. Az ilyen kis kiszerelések maximális méretét az általuk tartalmazott vetőmag nettó súlyában kell kifejezni, a 2002/55/EK irányelv 2. cikkének (1) bekezdése g) pontjában meghatározottak szerint.

| (3) | Részletes követelményeket kell megállapítani az ilyen kis kiszerelések címkézésére vonatkozóan, a nyomonkövethetőség és a felhasználók megfelelő tájékoztatásának biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

(3)

Részletes követelményeket kell megállapítani az ilyen kis kiszerelések címkézésére vonatkozóan, a nyomonkövethetőség és a felhasználók megfelelő tájékoztatásának biztosítása érdekében.

| (4) | A tagállamoknak 2012 végéig jelentést kell benyújtaniuk a Bizottsághoz e határozat alkalmazásáról, annak lehetővé tétele érdekében, hogy a Bizottság értékelje a határozat hatékonyságát és meghatározza azokat a kérdéseket, amelyek további intézkedéseket igényelhetnek. |
| --- | --- |

(4)

A tagállamoknak 2012 végéig jelentést kell benyújtaniuk a Bizottsághoz e határozat alkalmazásáról, annak lehetővé tétele érdekében, hogy a Bizottság értékelje a határozat hatékonyságát és meghatározza azokat a kérdéseket, amelyek további intézkedéseket igényelhetnek.

| (5) | Az ebben a határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Mezőgazdasági, Kertészeti és Erdészeti Vetőmagok és Szaporítóanyagok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(5)

Az ebben a határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Mezőgazdasági, Kertészeti és Erdészeti Vetőmagok és Szaporítóanyagok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A tagállamok engedélyezhetik saját termelők számára a 2002/55/EK irányelv 2. cikkének (1) bekezdése b) pontjában felsorolt fajok standard vetőmagkeverékeinek kis kiszerelésben történő forgalomba hozatalát. Az ilyen kis kiszerelések csak ugyanazon fajok különféle fajtáit tartalmazhatják.

2. cikk

Az 1. cikkben említett kis kiszerelések által tartalmazott vetőmagok nettó súlya legfeljebb a 2002/55/EK irányelv 2. cikkének (1) bekezdése g) pontjában meghatározott lehet.

3. cikk

A tagállamok biztosítják, hogy 1. cikkben említett kis kiszerelések rendelkezzenek a beszállító címkéjével vagy egy nyomtatott, illetve bélyegzett felirattal.

A címkének vagy feliratnak a következő információkat kell tartalmaznia:

| a) | az „EU-szabályok és -szabványok” kifejezés; |
| --- | --- |

a)

az „EU-szabályok és -szabványok” kifejezés;

| b) | a címkézésért felelős személy neve és címe, vagy azonosító jele; |
| --- | --- |

b)

a címkézésért felelős személy neve és címe, vagy azonosító jele;

| c) | a zárolás éve, a következőképpen kifejezve: „zárolva ... [év]”, vagy a csíraképesség utolsó vizsgálatának céljára szolgáló utolsó mintavétel éve, a következőképpen kifejezve: „mintavételezve ... [év]”; a következő megjelölés is elhelyezhető: „felhasználható ... [időpont]-ig”; |
| --- | --- |

c)

a zárolás éve, a következőképpen kifejezve: „zárolva ... [év]”, vagy a csíraképesség utolsó vizsgálatának céljára szolgáló utolsó mintavétel éve, a következőképpen kifejezve: „mintavételezve ... [év]”; a következő megjelölés is elhelyezhető: „felhasználható ... [időpont]-ig”;

| d) | a következő szöveg: „[a faj neve] ... fajták keveréke”; |
| --- | --- |

d)

a következő szöveg: „[a faj neve] ... fajták keveréke”;

| e) | a fajták megnevezése; |
| --- | --- |

e)

a fajták megnevezése;

| f) | a fajták aránya a vetőmagok nettó súlyban vagy a vetőmagok számában kifejezve; |
| --- | --- |

f)

a fajták aránya a vetőmagok nettó súlyban vagy a vetőmagok számában kifejezve;

| g) | a tételnek a címkézésért felelős személy által megadott referenciaszáma; |
| --- | --- |

g)

a tételnek a címkézésért felelős személy által megadott referenciaszáma;

| h) | a vetőmag nettó vagy bruttó súlya vagy darabszáma; |
| --- | --- |

h)

a vetőmag nettó vagy bruttó súlya vagy darabszáma;

| i) | ha a tömeg fel van tüntetve, és szemcsézett peszticideket, drazsírozó anyagokat vagy más szilárd adalékot használnak, akkor a vegyszeres kezelés vagy az adalék jellege és a termésfürtök, illetve a tiszta vetőmagok tömege és az össztömeg közötti hozzávetőleges arány is. |
| --- | --- |

i)

ha a tömeg fel van tüntetve, és szemcsézett peszticideket, drazsírozó anyagokat vagy más szilárd adalékot használnak, akkor a vegyszeres kezelés vagy az adalék jellege és a termésfürtök, illetve a tiszta vetőmagok tömege és az össztömeg közötti hozzávetőleges arány is.

4. cikk

A tagállamok 2012. december 31-ig jelentést nyújtanak be a Bizottságnak e határozat alkalmazásáról.

5. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2011. március 23-án.

a Bizottság részéről

John DALLI

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 193., 2002.7.20., 33. o.

1

---

III Egyéb jogi aktusok

EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉG

| 24.3.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 78/57 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 78/57

---

AZ EFTA-ÁLLAMOK ÁLLANDÓ BIZOTTSÁGÁNAK 5/2010/SC SZÁMÚ HATÁROZATA

(2010. december 9.)

az Állandó Bizottság a Finanszírozási Mechanizmus Bizottságának létrehozásáról szóló 4/2004/SC számú határozatának módosításáról

AZ EFTA-ÁLLAMOK ÁLLANDÓ BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás kiigazításáról szóló jegyzőkönyvvel módosított, az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: az EGT-megállapodás),

tekintettel az Európai Unió, Izland, a Liechtensteini Hercegség és a Norvég Királyság közötti megállapodásra a 2009–2014 közötti időszakra vonatkozó EGT Finanszírozási Mechanizmusról,

tekintettel a fent említett, az Európai Unió, Izland, a Liechtensteini Hercegség és a Norvég Királyság közötti, a 2009–2014 közötti időszakra vonatkozó EGT Finanszírozási Mechanizmusról szóló megállapodás által az EGT-megállapodásba illesztett, EGT Finanszírozási Mechanizmusról szóló 38b. jegyzőkönyvre,

tekintettel a Norvég Királyság és az Európai Unió közötti, a 2009–2014 közötti időszakra vonatkozó Norvég Finanszírozási Mechanizmusról szóló megállapodásra,

tekintettel az EFTA-államok Állandó Bizottságának a Finanszírozási Mechanizmus bizottságának létrehozásáról szóló, 2004. június 3-i 4/2003/SC számú határozatára (1),

tekintettel az EFTA-államok Állandó Bizottságának az EGT Finanszírozási Mechanizmus számára a 2009–2014 közötti időszakra vonatkozó ideiglenes bizottság létrehozásáról szóló, 2010. január 28-i 1/2010/SC számú határozatára (2),

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

A 4/2004/SC számú határozat 1. cikke (1) bekezdésének második mondata helyébe a következő szöveg lép:

„A bizottság irányítja az EGT 2004–2009 közötti időszakra vonatkozó Finanszírozási Mechanizmusát és az EGT 2009–2014 közötti időszakra vonatkozó Finanszírozási Mechanizmusát.”

2. cikk

Ez a határozat a 2009–2014 közötti időszakra vonatkozó EGT Finanszírozási Mechanizmus létrehozásáról szóló jogi aktus hatálybalépésének vagy ideiglenes alkalmazásának napján lép hatályba.

3. cikk

Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében és EGT-kiegészítésében ki kell hirdetni.

Kelt Brüsszelben, 2010. december 9-én.

az Állandó Bizottság részéről

az elnök

Stefán Haukur JÓHANNESSON

a főtitkár

Kåre BRYN

---

(1)  HL L 52., 2006.2.23., 54. o.

1

(2)  HL L 53., 2010.3.4., 19. o.

2

---

| 24.3.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 78/58 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 78/58

---

AZ EFTA-ÁLLAMOK ÁLLANDÓ BIZOTTSÁGÁNAK 6/2010/SC SZÁMÚ HATÁROZATA

(2010. december 9.)

az EGT Finanszírozási Mechanizmus és a Norvég Finanszírozási Mechanizmus hivatala feladatainak kibővítéséről

AZ EFTA-ÁLLAMOK ÁLLANDÓ BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás kiigazításáról szóló jegyzőkönyvvel módosított, az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: az EGT-megállapodás),

tekintettel az EFTA-államok Állandó Bizottságának az EGT Finanszírozási Mechanizmus és a Norvég Finanszírozási Mechanizmus hivatalának létrehozásáról szóló, 2004. február 5-i 1/2004/SC számú határozatára,

tekintettel az Európai Unió, Izland, a Liechtensteini Hercegség és a Norvég Királyság közötti, a 2009–2014 közötti időszakra vonatkozó EGT Finanszírozási Mechanizmusról szóló megállapodásra,

tekintettel a fent említett, az Európai Unió, Izland, a Liechtensteini Hercegség és a Norvég Királyság közötti, a 2009–2014 közötti időszakra vonatkozó EGT Finanszírozási Mechanizmusról szóló megállapodás által az EGT-megállapodásba illesztett, EGT Finanszírozási Mechanizmusról szóló 38b jegyzőkönyvre,

tekintettel a Norvég Királyság és az Európai Unió közötti, a 2009–2014 közötti időszakra vonatkozó Norvég Finanszírozási Mechanizmusról szóló megállapodásra,

emlékeztetve arra, hogy az EFTA-államok Állandó Bizottsága 1/2004/SC számú határozata 1. cikkének (1) bekezdése csak arra ad felhatalmazást az EGT Finanszírozási Mechanizmus és a Norvég Finanszírozási Mechanizmus hivatalának, hogy a 2004–2009 közötti időszakra vonatkozó finanszírozási mechanizmusokat kezelje,

figyelembe véve annak szükségességét, hogy a 2009–2014 közötti időszakra vonatkozó EGT Finanszírozási Mechanizmust és a Norvég Finanszírozási Mechanizmust titkárság kezelje,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

(1)   Az Állandó Bizottság 1/2004/SC számú határozatával létrehozott EGT Finanszírozási Mechanizmus és Norvég Finanszírozási Mechanizmus hivatala ezennel megbízást kap arra a kiegészítő feladatra, hogy titkárságként segítse a 2009–2014 közötti időszakra vonatkozó EGT Finanszírozási Mechanizmus és a 2009–2014 közötti időszakra vonatkozó Norvég Finanszírozási Mechanizmus irányítását.

(2)   A 2009–2014 közötti időszakra vonatkozó EGT Finanszírozási Mechanizmus tekintetében a hivatal az EGT Finanszírozási Mechanizmus bizottságnak tesz jelentést.

(3)   A 2009–2014 közötti időszakra vonatkozó Norvég Finanszírozási Mechanizmus tekintetében a hivatal a norvég külügyminisztériumnak tesz jelentést.

2. cikk

E határozat a 2009–2014 közötti időszakra vonatkozó EGT Finanszírozási Mechanizmus létrehozásáról szóló jogi aktus hatálybalépésének vagy ideiglenes alkalmazásának napján lép hatályba.

3. cikk

Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjának az EGT-re vonatkozó részében és EGT-kiegészítésében ki kell hirdetni.

Kelt Brüsszelben, 2010. december 9-én.

az Állandó Bizottság részéről

az elnök

Stefán Haukur JÓHANNESSON

a főtitkár

Kåre BRYN

---

IV Az EK-Szerződés, az EU-Szerződés és az Euratom-Szerződés alapján 2009. december 1-je előtt elfogadott jogi aktusok

| 24.3.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 78/59 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 78/59

---

AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG 290/09/COL HATÁROZATA

(2009. július 1.)

a Troms megyei légiforgalmipilóta-képzés ágazatának nyújtott támogatásról

(Norvégia)

AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG (1),

TEKINTETTEL az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (2) és különösen annak 61–63. cikkére és 26. jegyzőkönyvére,

TEKINTETTEL az EFTA-államok közötti, a Felügyeleti Hatóság és a Bíróság létrehozásáról szóló megállapodásra (3) és különösen annak 24. cikkére,

TEKINTETTEL a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve I. része 1. cikkének (2) bekezdésére, valamint II. része 7. cikke (2) és (5) bekezdésére, továbbá 13. és 14. cikkére,

TEKINTETTEL a Hatóságnak az EGT-megállapodás 61. és 62. cikkének alkalmazására és értelmezésére vonatkozó iránymutatására (4), és különösen a közszolgáltatások ellentételezéséről és az állami kezességvállalásról szóló fejezetére,

TEKINTETTEL a Hatóságnak a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve II. részének 27. cikkében említett végrehajtási rendelkezésekről szóló, 2004. július 14-i 195/04/COL számú határozatára (5),

TEKINTETTEL a Hatóságnak a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve I. része 1. cikkének (2) bekezdésében meghatározott eljárás megindításáról szóló, 2006. december 13-i 389/06/COL számú határozatára (6),

MIUTÁN az érdekelt feleket felhívta észrevételeik megtételére (7), és tekintettel a beérkezett észrevételekre,

mivel:

I.   TÉNYEK

1.   Az eljárás

2006. március 17-én kelt levelében a North European Aviation Resources AS (a továbbiakban: NEAR vagy a panaszos) panasszal élt a felülvizsgált nemzeti költségvetésből a Norwegian Aviation College (a továbbiakban: NAC) részére nyújtott támogatással kapcsolatban. A levél 2006. március 20-án érkezett a Hatósághoz, és ugyanazon a napon iktatták (366921 sz. dokumentum). A NEAR 2006. augusztus 25-én kelt levelében, amelyet a Hatóság augusztus 28-án kapott meg és iktatott (385471 sz. dokumentum), kiegészítette a Troms megye és Målselv önkormányzat által a NAC számára nyújtott különböző összegekkel kapcsolatos panaszát.

2006. április 11-én (369763 sz. dokumentum) és 2006. szeptember 7-én (385794 sz. dokumentum) kelt leveleiben a Hatóság értesítette a norvég hatóságokat a panaszról és annak kiegészítéséről, és felkérte őket az ezzel kapcsolatos észrevételeik megtételére.

A Hatóság azt követően, hogy megvizsgálta az észrevételeket, 2006. december 13-án kelt levelében (401508 sz. dokumentum) értesítette a norvég hatóságokat arról, hogy a Troms megyében a légiforgalmipilóta-képzéshez nyújtott támogatás tekintetében a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve I. része 1. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindításáról határozott (8). A norvég kormányt felkérték, hogy tegye meg a határozatra vonatkozó észrevételeit. 2007. február 15-én kelt és a Hatósághoz 2007. február 19-én beérkezett és iktatott levelükben (410248 sz. dokumentum) a norvég hatóságok megküldték észrevételeiket.

A hivatalos eljárás megindításáról szóló 389/06/COL határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában és annak EGT-kiegészítésében tették közzé. A Hatóság felkérte az érdekelt feleket, hogy küldjék meg észrevételeiket (9).

A Hatósághoz az érdekelt felektől két alkalommal érkeztek észrevételek. A Hatóság ezeket a 2007. október 10-én kelt levelében (446322 sz. dokumentum) továbbította a norvég hatóságoknak, akiknek válaszadási lehetőséget biztosítottak. A norvég hatóságok 2007. november 13-án kelt levelükben (451773 sz. dokumentum) küldték meg észrevételeiket.

2.   A tervezett intézkedés leírása

2.1.   A vizsgált intézkedések

a)   A NAC részére nyújtott támogatás

A norvég kormány szerint a Parlament 2005 júniusában 4,5 millió NOK támogatást hagyott jóvá a „Tromsø/Bardufoss régióban zajló légiforgalmipilóta-képzés” javára. Az Oktatási és Kutatási Minisztérium ezt a támogatást közvetlenül a NAC számára nyújtotta 2005. július 8-án.

A 2006. évi állami költségvetésbe további 4,5 millió NOK összeget vezettek be és javasolták, hogy a 2007. évi költségvetésbe is vegyék fel ezt az összeget. A norvég hatóságok szerint ugyanakkor a Parlamentet értesítették a panaszról, és az ügy megoldásáig felfüggesztették a további összegek folyósítását a NAC részére.

b)   Projektfinanszírozás a Norsk Luftfartshøgskole számára

Troms megye megerősítette, hogy a 2006. július 6-án kelt határozata értelmében 1,9 millió NOK összegben projektfinanszírozást nyújtott a Norsk Luftfartshøgskole (a továbbiakban: NLH) számára, amely a norvég hatóságok szerint olyan non-profit alapítvány, amelynek célja a pilótaképzés előmozdítása Észak-Norvégiában.

c)   A NAC részére Troms megye által nyújtott kölcsön és annak későbbi elengedése

Troms megye saját állítása szerint 400 000 NOK összegű kölcsönt nyújtott a NAC számára 1999-ben, összhangban a Hatóságnak bejelentett és az általa engedélyezett regionális kölcsön programmal. Az eredeti kölcsönt egy kezdeti három éves időszakot követően kellett volna visszafizetni az érvényes kamatlábak mellett. A visszafizetési időszak meghosszabbításait követően Troms önkormányzata 2006. július 6-án hozott döntésével elengedte a kölcsönt azzal a feltétellel, hogy valamennyi hitelező részt vesz a NAC adósságainak rendezésében.

d)   Hitelgarancia

Troms megye megerősítette, hogy a NAC adósságából 500 000 NOK összegű kezességet vállal a 2002. szeptember 1. és 2012. szeptember 1. közötti időszakban, anélkül, hogy a NAC kezességvállalási díjat fizetne.

e)   A Målselv önkormányzata által az NLH-nak nyújtott kölcsön

Målselv önkormányzata 2006. július 19-i döntésével 1,3 millió NOK összegű másodrangú kölcsönt nyújtott a NAC számára évi 8,5 %-os kamattal. A kölcsön kamatokkal együtt történő visszafizetése legkésőbb 2007 végéig esedékes. Målselv önkormányzata 2008. április 24-i döntésével meghosszabbította a visszafizetés határidejét 2008. december 31-re. A norvég hatóságok azóta megerősítették, hogy a kölcsönt az NLH javára nyújtották és számára fizették ki.

2.2.   A vizsgált intézkedések célkitűzései

a)   Támogatás

A norvég kormány szerint az utóbbi években csökkent mind a légierő kapacitása a fegyveres erőkön kívüli szolgálatot ellátó pilóták képzésére, mind pedig az SAS légitársaság által a légiforgalmipilóta-képzéshez nyújtott pénzügyi segítség. A vitatott finanszírozás tekinthető e változások következményének. Támogatás csak a NAC-nál jelenleg történő légiforgalmipilóta-képzéshez használható fel, amelynek célja a légiforgalmipilóta-képzéshez szükséges jelenlegi kapacitás fenntartása Norvégiában és a pilótatoborzás válságának elkerülése.

b)   Projektfinanszírozás az NLH számára

Troms megye szerint a projektfinanszírozás célja biztosítani a megyében meglévő repülési kompetencia fejlesztését és megerősítését.

c)   A NAC részére Troms megye által nyújtott kölcsön és annak későbbi elengedése

Troms megye szerint a NAC pénzügyi helyzete miatt szükséges volt meghosszabbítani a kölcsön visszafizetésének határidejét és végül a kölcsönt teljes egészében leírni.

d)   Hitelgarancia

A garanciát a NAC tulajdonosaitól kérték tulajdonosi hányaduk arányában, egy repülésszimulátor finanszírozását célzó kölcsön tekintetében.

e)   A Målselv önkormányzata által az NLH részére nyújtott kölcsön

A célkitűzéseket nem adták meg.

2.3.   A támogatási intézkedés nemzeti jogalapja

A 4,5 millió NOK összeget kitevő közvetlen támogatást a 2005. évi felülvizsgált nemzeti költségvetés (Kap. 281, post 1) keretében nyújtják. Ez a költségvetési sor a vizsgálat tárgyát képező intézkedésekhez nem kapcsolódó, más célokra elkülönített 574 000 NOK összeget is tartalmaz.

A többi intézkedés vagy Troms megyei tanácsa, vagy Målselv önkormányzati tanácsának döntésének eredménye.

2.4.   Kedvezményezettek

A NAC egy 1993-óta működő, Norvégiában bejegyzett korlátolt felelősségű társaság. A NAC az SAS légitársaság (60 %), a Norsk Luftfartshøgskole (29 %) és más kisebb részvényesek tulajdonában van. 2006-ban az NLH 95,65 %-ra növelte a részesedését a NAC-ban. A részvények fennmaradó 4,35 %-a a Hurtigruten AS tulajdonában van.

Tromsø/Bardufoss régióban egyedül a NAC folytat légiforgalmipilóta-képzést, ezért egyedül ez a társaság jött szóba a Parlament által nyújtott támogatás lehetséges kedvezményezettjeként.

A NAC emellett különleges kedvezményezettje a Troms megye által nyújtott (később leírt) kölcsönnek és hitelgaranciának. A projektfinanszírozást Troms megye, a kölcsönt Målselv önkormányzata nyújtotta a Norsk Luftfartshøgskole számára.

A Norsk Luftfartshøgskole 1997 óta működő, Norvégiában bejegyzett alapítvány. Alapító tagjai a Troms fylkeskommune, az SAS repülési akadémia, valamint Bardu és Målselv önkormányzata. E non-profit alapítvány bejegyzett célja az ingatlankölcsönzés, célja az Észak-Norvégiában történő légiforgalmipilóta-képzés előmozdítása képzési ajánlatok fejlesztésén, kezdeményezésén és koordinációján, valamint a szükséges helységek biztosításán keresztül.

3.   Határozat hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról

A hivatalos vizsgálat megindításáról szóló határozatában a Hatóság arra az előzetes megállapításra jutott, hogy nem zárható ki az állami támogatás megléte, és a rendelkezésre álló információ alapján aggályok merülnek fel azzal kapcsolatban, hogy a támogatás összeegyeztethető-e az EGT-megállapodásban foglaltak érvényesülésével.

4.   A norvég hatóságok e határozattal kapcsolatban tett észrevételei

A norvég hatóságok szerint a vitatott finanszírozás nem képez állami támogatást, mivel a NAC által kínált képzés nem gazdasági tevékenység, és ezért nem alkalmazandó rá az EGT-megállapodás 61. cikke szerinti értékelés. A norvég hatóságok arra is rámutattak, hogy még ha az intézkedés e rendelkezés hatálya alá tartozna is, a vitatott finanszírozás az EGT-megállapodás 59. cikkének (2) bekezdése értelmében vett általános gazdasági érdekű szolgáltatás működtetésért fizetett ellentételezés lenne.

A norvég hatóságok szerint a képzés – még ha a nemzeti oktatási rendszeren kívül is folyik – tekinthető nem gazdasági tevékenységnek. A NAC által kínált kurzus tartalmát és a rá vonatkozó követelményeket jogszabály határozza meg, nevezetesen a norvég repülési törvény. Jelenleg vizsgálják a pilótaképzés nemzeti oktatási rendszerbe történő integrálásának lehetőségét. A norvég hatóságok megállapítják, hogy a toborzás tekintetében problémát okozhat az a jelenlegi tendencia, hogy a képzés költségeit a hallgatókra hárítják (a költségeket hagyományosan megosztották a légitársaságok és a hallgatók között). Az ilyen képzés jelentős költségekkel jár, és bár a képzést magánszereplők nyújtják, mégsem tűnik nyereséges gazdasági tevékenységnek (10). A norvég hatóságok ezért úgy vélik, hogy az Európai Közösségek Bíróságának ítélkezési gyakorlatával összhangban a vitatott finanszírozás csupán azt jelenti, hogy az állam teljesíti az állampolgáraival szemben az oktatási területen fennálló kötelezettségét.

Az alternatív helyzetet illetően a norvég hatóságok álláspontja szerint a vitatott finanszírozás jogszerű, amennyiben azt az EGT-megállapodás 59. cikke (2) bekezdése fényében vizsgálják. A hatóságok hangsúlyozzák, hogy az állam mérlegelési jogkörébe esik annak meghatározása, hogy mi képez „általános gazdasági érdekű szolgáltatást” és úgy vélik, hogy ez a megközelítés vonatkozik a NAC által nyújtott pilótaképzésre is. E tekintetben hangsúlyozzák továbbá, hogy a NAC által kínált különleges képzés kulcsfontosságú a pilóták toborzásában a norvég piac kiszolgálása érdekében, mivel ez az egyetlen olyan integrált légiforgalmipilóta-program, amely Norvégiában képzést biztosít. Így a NAC-nál történő pilótaképzés támogatása olyan nemzeti oktatáspolitikai kérdés, amely hosszútávon közvetlenül kapcsolódik a közérdekhez, emellett megkülönböztetéstől mentes, mivel Norvégiában más szereplők nem nyújtanak integrált oktatást.

A norvég hatóságok szerint az EGT-megállapodás 59. cikke (2) bekezdésében foglalt első, a megbízásra vonatkozó feltételt a „légiközlekedési pilótaképzés Troms megyében/Bardufossban” elnevezésű specifikus költségvetési allokáció, valamint a norvég repülési törvény teljesíti. A norvég hatóságok szerint a második feltétel tekintetében ellenőrizni kell, hogy van-e valamilyen „nyilvánvaló hiba” a „cél és annak elérésének eszközei közötti ésszerű kapcsolat” összehasonlításában. A hatóságok szerint az eltérés akkor alkalmazható, ha az szükséges ahhoz, hogy a vállalkozás elfogadható pénzügyi feltételek mellett működhessen (11). A norvég hatóságok kizárják a túlkompenzáció esetét, és megjegyzik, hogy a 4,5 millió NOK összegű allokáció a légiforgalmipilóta-program költségeinek csupán 20 %-át fedezi.

A norvég hatóságok hangsúlyozzák, hogy az EGT-megállapodás 59. cikke (2) bekezdésében foglalt követelmény, amely szerint a tevékenység a kereskedelmet nem befolyásolhatja „olyan mértékben, amely ellentétes a Szerződő Felek érdekeivel” kevésbé szigorú, mint a támogatás meglétének EGT-megállapodás 61. cikke (1) bekezdése szerinti megállapítását szolgáló, a kereskedelem érintéséről szóló kritérium. A hatóságok utalnak a Bíróság ítélkezési gyakorlatában (12) hivatkozott mérlegelési tesztre, és véleményük szerint ebben az ügyben a bizonyítás terhe a Hatóságra hárul (13).

Troms megye véleménye szerint a megfelelő légiforgalmipilóta-képzés biztosítása nemzeti jelentőséggel bíró fontos feladat. A NAC pénzügyi átalakításában betöltött közvetlen (hitelgarancia és a kölcsön elengedése) és közvetett (az NLH tulajdonosaként betöltött) szerepét egyaránt bevett piaci gyakorlatnak tekinti és hangsúlyozza, hogy a hozzájárulása azon a feltételen alapult, hogy más hitelezők is részt vesznek az adósság átalakításában (14).

Troms megye kifejtette, hogy a kezességvállalás biztosítja a repülésszimulátor finanszírozásához szükséges kölcsönt. A NAC végső tulajdonosaitól kérték a kölcsön garantálását az előzetes fizetés elkerülése érdekében. A Troms megye által nyújtott kezesség a kölcsönösszeg 12,27 %-át teszi ki. Troms megye hangsúlyozza a NAC és a megye közötti kapcsolat anyavállalat-leányvállalat jellegét. A megye megállapítja továbbá, hogy ha kérték volna is bármilyen díj fizetését, az nem lépte volna túl a csekély összegű (de minimis) támogatásokra vonatkozó küszöbértéket.

Målselv önkormányzata hangsúlyozza, hogy átmenetinek tekintették azokat a pénzügyi nehézségeket, amelyeknek a NAC a kölcsön nyújtásának idején ki volt téve, és érdekelt félként az önkormányzat részt vett a folyamatban levő refinanszírozásban. Az önkormányzat kifejti, hogy amennyiben a kölcsön nyújtásáról való döntés idején megfelelően és objektíven értékelték a kockázatokat, a Hatóságnak el kell állnia a meghatározott kamatszint felülvizsgálatától, kivéve, ha objektív jóhiszeműség alapján nem indokolható az a feltételezés, hogy egy magánbefektető a szóban forgó ügy körülményei között kölcsönt nyújtott volna.

5.   Az érdekelt harmadik felektől beérkezett észrevételek

2007. május 3-án kelt és a Hatósághoz ugyanazon a napon beérkezett és iktatott levelében (420011. sz. dokumentum) a Rørosfly AS további információkat küldött meg a hivatalos vizsgálat megindításáról szóló határozattal kapcsolatban. A vállalkozás a panaszos mellett foglal állást és hangsúlyozza azt a versenyelőnyt, amit az egyetlen pilótaképző iskolának nyújtott állami támogatás idéz elő.

2007. május 4-én kelt és a Hatósághoz ugyanazon a napon beérkezett és iktatott levelében (420422. sz. dokumentum) a Rørosfly AS további információkat küldött meg a hivatalos vizsgálat megindításáról szóló határozattal kapcsolatban. Előzetes észrevételként a panaszos cáfolja a pilótaképzés rendszerének norvég hatóságok általi ismertetését és fenntartja azt a véleményét, hogy mind maga, mind pedig a NAC ugyanolyan (a Norvég Polgári Repülési Hatóság által kiadott) engedéllyel rendelkeznek és Norvégiában mindketten integrált oktatás keretében képeznek légiforgalmi pilótákat (15).

Arra az érvre hivatkozva, hogy a NAC nem végez gazdasági tevékenységet, a panaszos utal a „vállalkozás” tág fogalmára, így véleménye szerint a kérdés az, hogy a jogalany végez-e olyan gazdasági tevékenységet, amely magában foglalja olyan áruk vagy szolgáltatások kínálását a piacon, amelyeket – legalábbis elvileg – egy magánvállalkozás is tud nyújtani profitszerzés céljából (16). A panaszos véleménye szerint a NAC tipikusan kereskedelmi tevékenységet végez nyilvánvaló gazdasági céllal. Álláspontja alátámasztására a panaszos utal a NAC kiterjedt reklámtevékenységére, amely a piaci szereplőkre jellemző. A NEAR arra is hivatkozik, hogy a NAC felszámolása óta nő saját hallgatóinak száma, ami szemlélteti, hogy a pilótaképző iskolák versenyben állnak egymással.

Az EGT-megállapodás 59. cikke (2) bekezdésének alkalmazása tekintetében a panaszos kétségbe vonja az általános gazdasági érdekű szolgáltatás norvég hatóságok általi meghatározását. Valamennyi Norvégiában működő pilótaképző iskolának ugyanazoknak a nemzeti és nemzetközi szabályoknak kell megfelelnie. Ebből következően a NAC valamennyi tevékenysége nem tekinthető általános gazdasági érdekű szolgáltatásnak; a NAC-nak más iskolákhoz képest valamilyen „többletszolgáltatást” kell nyújtania. A panaszos szerint ezt az egyetlen lehetséges „többletszolgáltatási” elemet az jelenti, hogy a NAC Norvégiában nyújtja a teljes képzést. Az általános gazdasági érdekű szolgáltatást az jellemzi, hogy állami beavatkozás nélkül nem valósul meg, ugyanakkor a NEAR kínál integrált, kizárólag Norvégiában történő pilótaképzést (a NAC által kínáltnál alacsonyabb áron). A panaszos ezért megállapítja, hogy a szóban forgó szolgáltatás általános gazdasági érdekű szolgáltatásként történő besorolása nyilvánvalóan téves. A panaszos szerint nem teljesülnek az EGT-megállapodás 59. cikkének (2) bekezdésében meghatározott feltételek. A panaszos kétségbe vonja a norvég hatóságok állítását, miszerint a hivatalos jogszabályban történő megbízásra a norvég repülési törvényen és a költségvetési allokáción keresztül sor került. Továbbá, a közszolgáltatási ellentételezésről szóló állami támogatási iránymutatás rendelkezéseivel ellentétben semmilyen hivatalos jogi aktusban nem határozták meg sem az általános gazdasági érdekű szolgáltatás pontos jellegét, sem pedig az ellentételezés kiszámítására, ellenőrzésére és felülvizsgálatára vonatkozó paramétereket. E tekintetben a panaszos megállapítja, hogy a norvég hatóságok nem dokumentálták az általános gazdasági érdekű szolgáltatáshoz kapcsolódó költségeket (vagyis ahhoz a potenciális „kötelezettséghez” kapcsolódó költségeket, hogy a pilótaképzés egészére Norvégiában kerül sor). A panaszos beadványa szerint a NEAR ugyanezt a képzést alacsonyabb áron nyújtaná (17).

Végezetül, a panaszos észrevételeket tett a „piaci magánbefektető” elvével kapcsolatban. Ezek alapján a NAC legalább azóta volt nehéz pénzügyi helyzetben, hogy az SAS 2005-ben visszavonta segítségét, és a „befektetések” idején a norvég hatóságok nem számolhattak a befektetett tőke méltányos megtérülésével. Tekintettel arra a tényre, hogy a hatóságok a NAC-ban tulajdonosi hányaddal rendelkeztek, a panaszos az EB ítélkezési gyakorlatára hivatkozva ismerteti, hogy az ítélkezési gyakorlattal ellentétben a „befektetésekre” nem kizárólag gazdasági, hanem szociális, regionális és ágazati megfontolások alapján került sor. Pontosabban, a panaszos szerint a Norsk Luftfartshøgskole az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése értelmében vett vállalkozásnak tekintendő, és az ennek a jogalanynak nyújtott 1,9 millió NOK támogatás a verseny torzulásával fenyegető gazdasági előnyt képez. Továbbá az alapján, hogy az alapítvány non-profit alapon működik, a befektetésekről aligha állítható, hogy azok megfelelnének a piaci magánbefektető elvének. A panaszos ismételten hivatkozik a fenti érvekre, és megállapítja, hogy a Norsk Luftfartshøgskole esetében nem került sor az EGT-megállapodás 59. cikkének (2) bekezdése szerinti, közszolgáltatási kötelezettség teljesítésére vonatkozó megbízásra, a nyújtott támogatás pedig nem kapcsolódik semmilyen állítólagos általános gazdasági érdekű szolgáltatás költségéhez.

A panaszos a norvég hatóságok által a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozattal kapcsolatban tett észrevételek alapján két további potenciális támogatási elemet azonosít: az NLH egy ideig mentesítette a NAC-ot a diákotthonokhoz kapcsolódó bérleti díj fizetése alól, és csökkentette a hangárok és az igazgatási létesítmények bérlete után fizetendő összeget. A panaszos úgy véli, hogy ezek az intézkedések nem állnak összhangban a piaci magánbefektető elvével és emiatt ezek az NLH által a NAC számára nyújtott állami támogatást képeznek.

A kölcsön elengedését (18) illetően a panaszos szerint nem elégséges azt bizonyítani, hogy a magánbefektetők is engedtek el kölcsönt, és fenntartja azzal kapcsolatos állásfoglalását, hogy a kölcsön elengedése állami támogatásnak felel meg, ami ellentétes a piaci magánbefektető elvével. A panaszos megállapítja, hogy a megye nem nyújtott be semmilyen olyan dokumentumot, ami bizonyítaná a befektetés megfelelő megtérülését eredményező adósságrendezési terv meglétét.

A hitelgarancia tekintetében a panaszos vitatja a norvég hatóságok arra vonatkozó állítását, hogy az anyavállalatok nem szoktak a leányvállalataiknak nyújtott kölcsönök után kezességvállalási díjat felszámolni. A panaszos szerint épp ennek ellenkezőjéről van szó, és állítását alátámasztandó hivatkozik a korlátolt felelősségű társaságokról szóló norvég törvény 3-8. és 3-9. szakaszára.

Végezetül, a Målselv önkormányzata által nyújtott kölcsön után felszámított 8,5 %-os kamattal kapcsolatban a panaszos ismételten hivatkozik a piaci magánbefektető elvére és megállapítja, hogy – a NAC pénzügyi helyzetét figyelembe véve – a kamatláb nem tükrözi a kölcsönhöz kapcsolódó kockázatot és olyan támogatásnak/segítségnek kell tekinteni, amelyet magánbefektető nem nyújtott volna.

6.   A norvég hatóságok észrevételekkel kapcsolatban tett észrevételei

A norvég hatóságok válaszoltak a Rørosfly és a panaszos által benyújtott észrevételekre. A válaszban hangsúlyozzák, hogy először is a NAC mint jogalany már nem létezik, másodszor, mivel a NEAR nem kínál aktív ösztönzést a hallgatóknak arra, hogy a képzés egészét Norvégiában végezzék el, a NAC támogatását tekintették a legjobb megoldásnak a norvégiai pilótaképzés infrastruktúrájának támogatására.

II.   ÉRTÉKELÉS

1.   E határozat hatálya

A hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozattal kapcsolatos észrevételeikben a norvég hatóságok ismertetik az NLH és a NAC közötti kapcsolatot, és az utóbbi nehéz pénzügyi helyzetével kapcsolatban megemlítik, hogy az NLH átmenetileg felfüggesztette a NAC számára bérbe adott diákotthonhoz kapcsolódó bérleti díj fizetésére irányuló kötelezettséget és csökkentette a hangárok és az igazgatási létesítmények bérlete után fizetendő összeget.

A panaszos szerint ezek az lépések két újabb, a NAC számára nyújtott támogatási intézkedésnek minősülnek, miközben a hatóságok szerint egy ilyen intézkedés az adott körülményeket tekintve elfogadható. Ezek az intézkedések nem képezték a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozat részét.

Továbbá, a norvég hatóságok által a Målselv önkormányzattól származó kölcsön kedvezményezettjére vonatkozóan benyújtott információ fényében az intézkedés már nem felel meg a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatban leírtaknak. A norvég hatóságok azt is megerősítették, hogy mind ezt a kölcsönt, mind pedig a Troms megye által az NLH részére nyújtott projektfinanszírozást „fejlesztési projekt végrehajtásához szükséges szolgáltatások” céljára utalták át a NAC részére. A hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozat nem említi ezt az átutalást sem.

Azzal kapcsolatban, hogy megváltozott a Målselv önkormányzata által nyújtott kölcsön kedvezményezettje, a Hatóság úgy véli, hogy a vitatott intézkedés – vagyis az önkormányzat által kedvező kamat mellett nyújtott kölcsön – továbbra is azonosítható a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatban leírtakkal, és ezért ezt az intézkedést az új kedvezményezettre, nem pedig a NAC-ra vetítve fogja értékelni. Ugyanakkor a többi ponttal kapcsolatban a Hatóság szerint nem egyértelmű az, hogy nem vonhatók kétségbe az említett különböző intézkedések állami támogatási szabályokkal való összeegyeztethetősége. Következésképpen ezekkel az intézkedésekkel kapcsolatban nem vonhatók le következtetések, és ez a határozat a továbbiakban nem veszi figyelembe ezeket. E határozat ezért kizárólag a fenti I 2.1(a)–(e) pontban ismertetett intézkedésekre vonatkozik.

2.   Állami támogatás fennállása az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése értelmében

Az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése szerint:

„Ha e megállapodás másként nem rendelkezik, összeegyeztethetetlen az e megállapodásban foglaltak érvényesülésével az EK-tagállamok vagy az EFTA-államok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a Szerződő Felek közötti kereskedelmet.”

Mielőtt sorban szemügyre vennénk ezeket a kritériumokat, egy előzetes megállapítást kell tenni a NAC által végzett tevékenység – nevezetesen a légiforgalmipilóta-képzés – jellegével kapcsolatban.

Úgy tűnik, hogy az ilyen – nem elhanyagolható költségekkel járó – szolgáltatások nyújtására létezik egy versenypiac. Az a tény, hogy a szolgáltatásnak oktatási aspektusa van, önmagában nem változtat a tevékenység gazdasági jellegén. Ezzel ellentétben az az ítélkezési gyakorlat, amire a norvég kormány hivatkozik, alátámasztja azt a véleményét, miszerint a nemzeti oktatási rendszer keretében nyújtott képzések nem képeznek az EK-Szerződés 50. cikke (19) értelmében vett szolgáltatásokat, azonban az alapvetően magánforrásokból – különösen a hallgatók vagy azok szülei által – finanszírozott képzések az említett cikk hatálya alá tartoznak (20). Ez az érvelés, amely az EK-Szerződés 49. cikke és az EGT-megállapodás 36. cikke értelmében vett „szolgáltatás” meghatározásához kapcsolódik, átvihető az állami támogatások területére és arra a kérdésre, hogy egy tevékenység jellege vajon gazdasági-e és az ilyen tevékenységet az EGT-megállapodás 61. cikke (1) bekezdése értelmében vett vállalkozás végzi (21). Nem állította senki, és az üggyel kapcsolatos információk sem támasztják alá azt a következtetést, hogy a NAC által kínált képzés finanszírozása alapvetően nem magánforrásokból történik. A Hatóság ezek alapján megállapítja, hogy a NAC által a csődbe menetelét megelőzően nyújtott légiforgalmipilóta-képzés gazdasági tevékenység és a NAC az EGT-megállapodás 61. cikke értelmében vett vállalkozás.

19

20

21

2.1.   Az állami források megléte

Az állami források megléte

A támogatási intézkedést az állam nyújtja vagy állami forrásból nyújtják.

A vitatott finanszírozás a felülvizsgált nemzeti költségvetés keretében nyújtott közvetlen támogatásból, kifizetett összegekből vagy a helyi hatóságok által nyújtott előnyökből áll. Ez alapján egyértelmű, hogy a vitatott finanszírozást az állam nyújtotta, vagy állami forrásokból nyújtották.

2.2.   Bizonyos vállalkozások vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése

Bizonyos vállalkozások vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése

Először is, a támogatási intézkedés a kedvezményezettet olyan előnyökhöz juttatja, amelyek mentesítik az olyan díjak alól, amelyeket egyébként általában saját maga viselne. Ugyanakkor csak a vállalkozásokat előnyben részesítő forrásátutalások értékelendők az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése szerint. Ezért, mielőtt a specifikus intézkedéseket értékelés alá vetnénk, első lépésként fontolóra kell venni, hogy a kedvezményezettek e rendelkezés értelmében vett vállalkozások-e.

Amint az már fentebb megállapításra került, a NAC egyértelműen vállalkozás, és ezen a megállapításon jelen esetben nem változtat az a tény, hogy oktatási feladatot lát el.

Ugyanakkor úgy tűnik, hogy az NLH nem folytat semmiféle olyan gazdasági tevékenységet, amelyhez támogatást kap. A megszilárdult ítélkezési gyakorlat szerint a gazdasági tevékenység jellemzője, hogy egy tevékenység keretében árukat és szolgáltatásokat kínálnak egy adott piacon (22). A Hatósághoz nem nyújtottak be semmilyen információt, amely szemléltetné, hogy az Észak-Norvégiában történő légiforgalmipilóta-képzés ösztönzése ilyen módon meghatározható lenne. Valóban, ismét összhangban a megszilárdult ítélkezési gyakorlattal, csak a díjazás ellenében nyújtott szolgáltatások tekintendők az EGT-megállapodás értelmében vett szolgáltatásoknak (23). Nemcsak hogy az NLH-t nem fizetik meg tevékenységeiért, de a céljával összhangban a légiforgalmipilóta-képzés Észak-Norvégiában történő előmozdítása érdekében számára nyújtott forrásokból általa eszközölt kifizetések sokkal inkább hasonlítanak a Private Barnehagers ügyben az EFTA-Bíróság által megállapított szociális célokhoz. A Bíróság ebben az ügyben megállapította, hogy a norvég állam nem nyereséges tevékenységet kíván folytatni, hanem az állampolgárai felé fennálló kötelezettségeinek tesz eleget a szociális, kulturális és oktatási területen (24). Valóban, a Troms megye által az NLH számára nyújtott finanszírozás inkább a források belső átrendezéséhez hasonlítható – amely értelmében forrásokat különít el a megye felelősségi körébe tartozó földrajzi térségben folyó légiforgalmipilóta-képzés előmozdítására –, nem pedig igénybe vett szolgáltatás kifizetéséhez. E források olyan, gazdasági tevékenység keretében légiforgalmipilóta-képzést nyújtó vállalkozásoknak – mint a NAC – történő további kifizetései valóban jelenthetnek állami támogatást, de a fenti II-1 pontban említettek alapján ezek nem esnek e határozat hatálya alá. Az NLH-nak tett kezdeti kifizetések tekintetében a Bizottság megállapítja, hogy – legalábbis a kifizetések időpontjában – maga az NLH nem minősülhetett támogatás kedvezményezettjének, és azt a két intézkedést, amelyek esetében az NLH volt a kedvezményezett, nem szükséges részletesebben értékelni. A Hatóság ezért az előny fennállását csak azoknak az intézkedéseknek a vonatkozásában vizsgálja, amelyek kedvezményezettje a NAC volt, nevezetesen:

22

23

Private Barnehagers

24

| — | az állami költségvetésből származó 4,5 millió NOK közvetlen támogatás, |
| --- | --- |

—

az állami költségvetésből származó 4,5 millió NOK közvetlen támogatás,

| — | a Troms megye által nyújtott kölcsön és annak későbbi elengedése, |
| --- | --- |

—

a Troms megye által nyújtott kölcsön és annak későbbi elengedése,

| — | a Troms megye által nyújtott, díjfizetés nélküli hitelgarancia. |
| --- | --- |

—

a Troms megye által nyújtott, díjfizetés nélküli hitelgarancia.

Ezt a feltételt a működési költségek alóli mentesítést célzó közvetlen támogatás egyértelműen teljesíti.

A norvég hatóságok szerint a Troms megyétől származó kölcsönt a regionális kölcsönprogram keretében nyújtották, amelyet 1999-ben jelentettek be a Hatóságnak, és amelyet a Hatóság ugyanabban az évben hagyott jóvá. A kölcsön elengedése szintén csökkenti azt a pénzügyi terhet, amelyet egyébként a kedvezményezett viselne. Ugyanakkor, amennyiben az intézkedésre normális piaci elvek alkalmazhatók, ez nem minősül az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése értelmében vett előny nyújtásának. A norvég hatóságok által benyújtott információk alapján 2005 végén a következő jogalanyok voltak a NAC hosszú távú nem biztosított hitelezői: Sparebanken Finans Nord-Norge AS (2 877 000 NOK), Troms megye (400 000 NOK), Indre Troms Samvirkelag BA (200 000 NOK) és az Eriksen Eiendom (200 000 NOK). A norvég hatóságok megerősítették, hogy az utóbbi kettő – magánbefektetőnek tekintett – jogalany elengedte a NAC részére nyújtott kölcsönöket, miközben a Sparebanken Finans Nord-Norge halasztást nyújtott a 2006 második felére esedékes részletek fizetésére, de a kamatfizetéseket nem engedte el. Miközben az állami hatóságoknak adósaikkal szemben ugyanolyan határozottsággal kell eljárniuk, mintha magánhitelezők lennének, a Hatóság úgy véli, hogy mivel piaci magánszereplők is elengedtek a NAC-nak kintlevő kölcsönöket, a Troms megye általi ugyanilyen intézkedés nem képez állami támogatást.

Az állami kezességvállalásról szóló állami támogatási iránymutatás 2.1. szakasza kiköti, hogy az állam kezességvállalásai a kölcsönvevő javára történnek és állami forrásokat vonnak el, amennyiben a kezesség ellenében nem történik díjfizetés. Ezért úgy tűnik, hogy a Troms megye által a NAC részére nyújtott kezességvállalás előnyben részesítette a NAC vállalkozást az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése értelmében.

Másrészt a támogatási intézkedésnek szelektívnek kell lenni annyiban, „hogy bizonyos vállalkozásokat vagy bizonyos áruk termelését részesíti előnyben”. A vizsgálat tárgyát képező intézkedések kizárólag a NAC-ra irányultak, és emiatt egyértelműen szelektívek.

2.3.   A verseny torzulása és a Szerződő Felek közötti kereskedelemre gyakorolt hatás

A verseny torzulása és a Szerződő Felek közötti kereskedelemre gyakorolt hatás

Az intézkedések akkor képeznek állami támogatást, ha torzítják a versenyt és érintik a Szerződő Felek közötti kereskedelmet. Mivel a NAC közvetlen versenyben áll más, a közös európai szabályoknak (Egyesült Légügyi Hatóságok repülésre jogosító engedélye, vagy JAA-FCL) megfelelő légiforgalmipilóta-képzést nyújtó norvégiai és európai intézményekkel, úgy tűnik, hogy a finanszírozás erősíti a kedvezményezett pozícióját és ezáltal potenciálisan torzítja a versenyt a különböző iskolák között és érinti az iskolák működése szerinti államok közötti kereskedelmet.

2.4.   Következtetés

Következtetés

Az előbbi megfontolások alapján a Hatóság úgy véli, hogy a következő intézkedések nem képeznek az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatást:

| — | a Troms megye által az NLH részére nyújtott projektfinanszírozás (fenti I- 2.1(b) pont), |
| --- | --- |

—

a Troms megye által az NLH részére nyújtott projektfinanszírozás (fenti I- 2.1(b) pont),

| — | a Troms megye által a NAC javára nyújtott kölcsön elengedése (fenti I-2.1(c) pont), és |
| --- | --- |

—

a Troms megye által a NAC javára nyújtott kölcsön elengedése (fenti I-2.1(c) pont), és

| — | a Målselv önkormányzata által az NLH-nak nyújtott kölcsön (fenti I-2.1(e) pont). |
| --- | --- |

—

a Målselv önkormányzata által az NLH-nak nyújtott kölcsön (fenti I-2.1(e) pont).

A következő, a NAC javára hozott intézkedések az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatást képeznek:

| — | az állami költségvetésből származó 4,5 millió NOK közvetlen támogatás (fenti I-2.1(a) pont), és |
| --- | --- |

—

az állami költségvetésből származó 4,5 millió NOK közvetlen támogatás (fenti I-2.1(a) pont), és

| — | a Troms megye által nyújtott, díjfizetés nélküli hitelgarancia (fenti I-2.1(d) pont). |
| --- | --- |

—

a Troms megye által nyújtott, díjfizetés nélküli hitelgarancia (fenti I-2.1(d) pont).

3.   Eljárási követelmények

Eljárási követelmények

A Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve I. része 1. cikkének (3) bekezdése szerint „az EFTA Felügyeleti Hatóságot az észrevételei megtételéhez szükséges időben tájékoztatni kell a támogatás nyújtásának vagy módosításának tervéről (...). Amíg ebben az eljárásban végső határozat nem születik, az érintett tagállam a tervezett intézkedéseket nem hajthatja végre”.

A norvég hatóságok nem jelentették be a Hatóságnak a fent ismertetett támogatási intézkedéseket. A Hatóság ezért a támogatásként azonosított intézkedések (nevezetesen a fenti I-2.1(a) és (d) pontban ismertetett közvetlen támogatás, illetve a hitelgarancia) tekintetében megállapítja, hogy a norvég hatóságok nem tettek eleget a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve I. része 1. cikkének (3) bekezdése szerinti kötelezettségeiknek. A nyújtott támogatás ezért a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve II. része 1. cikkének f) pontja értelmében vett „jogellenes támogatás”.

4.   A támogatás összeegyeztethetősége

A támogatás összeegyeztethetősége

4.1.   Az EGT-megállapodás 61. cikke szerinti értékelés

Az EGT-megállapodás 61. cikke szerinti értékelés

Az EGT-megállapodás 61. cikkének (2) bekezdésében ismertetett esetek egyike sem alkalmazható ebben az ügyben.

A szóban forgó régió nem tartozik az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdése a) pontjának hatálya alá, és erre az ügyre nem alkalmazható az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének b) pontja.

Úgy tűnik, hogy a vitatott finanszírozás nem mozdítja elő közvetlenül az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerinti olyan horizontális célkitűzéseket, mint a kutatás-fejlesztés, a foglalkoztatás, a környezetvédelem stb. A norvég hatóságok nem hivatkoztak erre az eltérésre. A Hatóság ezért úgy véli, hogy a vitatott finanszírozás nem tekinthető összeegyeztethetőnek az említett bekezdés értelmében az EGT-megállapodásban foglaltak érvényesülésével.

4.2.   Értékelés az EGT-megállapodás 59. cikkének (2) bekezdése alapján

Értékelés az EGT-megállapodás 59. cikkének (2) bekezdése alapján

Az EGT-megállapodás 59. cikkének (2) bekezdése értelmében „az általános gazdasági érdekű szolgáltatások működtetésével megbízott ... vállalkozások olyan mértékben tartoznak e megállapodás szabályai, különösen a versenyszabályok hatálya alá, amennyiben ezek alkalmazása sem jogilag, sem ténylegesen nem akadályozza a rájuk bízott sajátos feladatok végrehajtását. A kereskedelem fejlődését ez nem befolyásolhatja olyan mértékben, amely ellentétes a Szerződő Felek érdekeivel”.

E rendelkezés alkalmazását a közszolgáltatás ellentételezéséről szóló állami támogatási iránymutatások 25. pontja részletezi, amely kiköti, hogy az iránymutatást alkalmazni fogják az iránymutatás elfogadása után nyújtott, be nem jelentett támogatások értékelésekor. Minden más esetben a támogatás nyújtásának idején hatályos rendelkezéseket fogják alkalmazni. A vizsgálat tárgyát képező két intézkedés megelőzi az iránymutatás elfogadását (2005. december 20.).

Az állami támogatási iránymutatás akkori 18C fejezetének (jelenleg egyszerűen a közszolgáltatások ellentételezéséről szóló fejezet) bevezetését megelőzően nem léteztek a közszolgáltatások ellentételezésére vonatkozó specifikus szabályok. A Hatóság ettől függetlenül úgy véli, hogy célravezető a korábbi intézkedéseket az Európában nyújtott általános gazdasági érdekű szolgáltatásokról szóló bizottsági közlemény (25) alapján értékelni, összefüggésben a Bíróság támogatás nyújtását megelőző ítélkezési gyakorlatával.

25

A Hatóság megállapítja továbbá, hogy az állami támogatási iránymutatások 18C fejezetében foglaltak nem változtatják meg alapvetően az értékelés alapját, viszont egyértelműen meghatározzák azokat a követelményeket, amelyek szükségesek az EGT-megállapodás 59. cikke (2) bekezdésében felsorolt különböző feltételek teljesítéséhez.

A vizsgálat tárgyát képező két intézkedés összeegyeztethetőségét ezért a következő (kumulatív) elvek alapján fogják értékelni, kellően figyelembe véve az intézkedések időzítését és annak tényét, hogy az EGT-megállapodás 59. cikkének (2) bekezdése eltérést jelent és mint ilyen korlátozottan értelmezendő:

| — | a szóban forgó szolgáltatásnak egyértelműen meghatározott „általános gazdasági érdekű szolgáltatásnak” kell lennie, |
| --- | --- |

—

a szóban forgó szolgáltatásnak egyértelműen meghatározott „általános gazdasági érdekű szolgáltatásnak” kell lennie,

| — | a szóban forgó vállalkozásnak hivatalos megbízást kell kapnia e szolgáltatás nyújtására, |
| --- | --- |

—

a szóban forgó vállalkozásnak hivatalos megbízást kell kapnia e szolgáltatás nyújtására,

| — | a versenyszabályok alkalmazása akadályozná azoknak a különleges feladatoknak az ellátását, amelyekkel a szóban forgó vállalkozást megbízták, és |
| --- | --- |

—

a versenyszabályok alkalmazása akadályozná azoknak a különleges feladatoknak az ellátását, amelyekkel a szóban forgó vállalkozást megbízták, és

| — | a kereskedelem fejlődését ez nem befolyásolhatja olyan mértékben, amely ellentétes a Szerződő Felek érdekeivel. |
| --- | --- |

—

a kereskedelem fejlődését ez nem befolyásolhatja olyan mértékben, amely ellentétes a Szerződő Felek érdekeivel.

Az EFTA-államok tág mérlegelési jogkörrel rendelkeznek az általános gazdasági érdekű szolgáltatások szintjének meghatározásához, és amennyiben az szükséges, az adott szint biztosítása érdekében közszolgáltatási kötelezettségeket írhatnak elő. Az általános gazdasági érdekű szolgáltatások állam általi meghatározására kizárólag a nyilvánvaló hiba kritériuma vonatkozik. Ugyanakkor minden többi esetben az EGT-megállapodás 59. cikke (2) bekezdésében foglalt eltérés alkalmazhatósága érdekében egyértelműen meg kell határozni a közszolgáltatási feladatot.

E tekintetben az ítélkezési gyakorlatból következően az „általános gazdasági érdekű szolgáltatás” olyan szolgáltatásokat is átfog, amelyek sajátos jellegzetességeket mutatnak az általános értelemben vett gazdasági tevékenység gazdasági érdekéhez képest (26). Ilyen sajátos jellegzetesség lehet pl. az az eset, amikor a hatóságok úgy vélik, hogy a szolgáltatást akkor is biztosítani kell, amikor a piac nem elégségesen ösztönzött arra, hogy ezt a szolgáltatást nyújtsa (27). Ezért azokban az esetekben, amikor bizonyos szolgáltatásokat általános érdekűnek tartanak és a piaci erők nem biztosítják kielégítően az ilyen szolgáltatásokat, az érintett állam a nyújtandó szolgáltatás biztosítása érdekében specifikus közszolgáltatási kötelezettséget írhat elő.

26

27

A 4,5 millió NOK összegű közvetlen támogatással kapcsolatban a Hatóság megjegyzi, hogy a 2005. évi állami költségvetés idevágó tétele forrásokat rendel a „Tromsø/Bardufoss régióban zajló légiforgalmipilóta-képzés” projekthez. A Hatóság szerint ez nem egyértelmű meghatározása a közszolgáltatási feladatnak. Ezenkívül, még ha érvként el is lehetne fogadni azt, hogy a sajátos jellegzetességet az jelenti, hogy a képzés teljes egészében Norvégiában történik és ez a szolgáltatás „általános érdekű” eleme, a Hatóság megállapítja, hogy sem a költségvetésben, sem a Hatóságnak benyújtott más dokumentumokban nem szerepel olyan információ, ami alátámasztaná, hogy a támogatás nyújtása ilyen jellegzetességhez kötődne.

A Hatóság ezért úgy véli, hogy ebben az esetben az általános gazdasági érdekű szolgáltatás meghatározása nyilvánvaló hibának minősül. Ezért ebben az esetben nem teljesül az EGT-megállapodás 59. cikke (2) bekezdésének alkalmazásához szükséges feltétel (vagyis az, hogy egy vállalkozás általános gazdasági érdekű szolgáltatást nyújt).

Végezetül, a fenti I-2.1(d) pontban ismertetett intézkedéssel kapcsolatban a Hatóság úgy véli, hogy egy meghatározott összegű adósságért való kezességvállalásról nem állítható, hogy valamilyen általános gazdasági érdekű konkrét feladat ellátását biztosítja, ezért ez az intézkedés nem értékelhető az EGT-megállapodás 59. cikkének (2) bekezdése szerint.

Még ha feltételezzük is, hogy a szóban forgó szolgáltatást pontosan meghatározták, az EGT-megállapodás 59. cikke (2) bekezdésében foglalt kivétel alkalmazása érdekében a közszolgáltatási feladattal történő megbízást hatósági aktus keretében kell kiadni. A Hatóság megállapítja, hogy a vizsgálat tárgyát képező mindkét intézkedés esetében úgy tűnik, hogy pénzügyi előnyt nyújt a NAC számára anélkül, hogy megbízást adna neki közszolgáltatási feladat elvégzésére a támogatásért cserébe. A norvég hatóságok bizottsági gyakorlatra épülő érvelése alapján a Hatóság úgy véli, hogy nem következik e szerv határozataiból, hogy pusztán az állami finanszírozáshoz jutás megbízásnak minősülne, amennyiben nem határozzák meg a közszolgáltatási feladatot vagy azokat a feltételeket, amelyek mellett azokat biztosítani kell (28). E tekintetben a Hatóság ismét utal arra a tényre, hogy ha a NAC által nyújtott képzés sajátos jellegzetességét az jelenti, hogy az egész képzés Norvégiában történik és ez a szolgáltatás „általános érdekű” eleme, sem a költségvetésben, sem a Hatóságnak benyújtott más dokumentumokban nem szerepel olyan információ, ami alátámasztaná, hogy a támogatás nyújtása ilyen jellegzetességhez kötődne.

28

Még ha egyértelmű lenne is, hogy a norvég hatóságok konkrét közszolgáltatási feladatra gondoltak, amikor a légiforgalmipilóta-képzés ágazata számára nyújtandó támogatásról döntöttek, a Hatóság nem látja bizonyítottnak, hogy a feladattal kifejezetten a NAC-ot bízták volna meg. Emiatt a szóban forgó esetben nem alkalmazható az EGT-megállapodás 59. cikkének (2) bekezdése.

Az EGT-megállapodás 59. cikke (2) bekezdésének utolsó két eleme szükségessé teszi az arányosság értékelését. Annak mérlegelésekor, vajon az elfogadott intézkedések túllépik-e a közszolgáltatási feladat hatékony ellátásának biztosításához szükséges mértéket, a Hatóság megállapítja, hogy egyrészt kétségbe vonható a finanszírozás szükségessége, mivel nincsenek a finanszírozáshoz kapcsolódó feltételek, másrészt úgy tűnik, hogy nem végeztek el objektív értékelést arra vonatkozóan, hogy mekkora összegre lenne szükség. A Hatóság ezért megállapítja, hogy még ha teljesülne is a többi kritérium, az EGT-megállapodás 59. cikke (2) bekezdésének ez az eleme ebben az esetben nem teljesül.

4.3.   Következtetés

Következtetés

A Hatóság megállapítja, hogy sem a közvetett támogatás (fenti I-2.1(a) pont), sem pedig a hitelgarancia (fenti I-2.1(d) pont) nem teljesíti az EGT-megállapodás 59. cikke (2) bekezdése alkalmazásának feltételeit és ezért mindkét intézkedés összeegyeztethetetlen az EGT-megállapodásban foglaltak érvényesülésével.

5.   Következtetés

Következtetés

A Hatóság szerint a következő intézkedések nem képeznek az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatást:

| — | a Troms megye által nyújtott projektfinanszírozás (fenti I- 2.1(b) pont), |
| --- | --- |

—

a Troms megye által nyújtott projektfinanszírozás (fenti I- 2.1(b) pont),

| — | a Troms megye által nyújtott kölcsön elengedése (fenti I-2.1(c) pont), és |
| --- | --- |

—

a Troms megye által nyújtott kölcsön elengedése (fenti I-2.1(c) pont), és

| — | a Målselv önkormányzata által nyújtott kölcsön (fenti I-2.1(e) pont). |
| --- | --- |

—

a Målselv önkormányzata által nyújtott kölcsön (fenti I-2.1(e) pont).

A Hatóság ugyanakkor megállapítja, hogy a norvég hatóságok jogellenesen hajtották végre a következő támogatási intézkedéseket:

| — | az állami költségvetésből származó 4,5 millió NOK közvetlen támogatás (fenti I-2.1(a) pont), és |
| --- | --- |

—

az állami költségvetésből származó 4,5 millió NOK közvetlen támogatás (fenti I-2.1(a) pont), és

| — | a Troms megye által nyújtott, díjfizetés nélküli hitelgarancia (fenti I-2.1(d) pont). |
| --- | --- |

—

a Troms megye által nyújtott, díjfizetés nélküli hitelgarancia (fenti I-2.1(d) pont).

Ezzel megsértették a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve I. része 1. cikkének (3) bekezdését.

A bemutatott támogatási intézkedések nem teljesítik az EGT-megállapodás 59. cikke (2) bekezdése alkalmazásának feltételeit, és ezért nem egyeztethetők össze az EGT-megállapodásban foglaltak érvényesülésével.

A Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve II. részének 14. cikkéből következően a Hatóság határoz arról, hogy az EGT-megállapodás szerinti, az állami támogatásra vonatkozó szabályokkal összeegyeztethetetlen, jogellenesen nyújtott támogatást vissza kell fizettetni a kedvezményezettel,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Troms megye által az NLH részére nyújtott projektfinanszírozás és az ennek a jogalanynak Målselv önkormányzata által nyújtott kölcsön, valamint a Troms megye által a NAC részére nyújtott kölcsön Troms megye általi elengedése nem képez az EGT-megállapodás 61. cikke (1) bekezdésének értelmében vett állami támogatást.

2. cikk

Az állami költségvetésből származó 4,5 millió NOK összegű közvetlen támogatás és a Troms megye által nyújtott hitelgarancia a NAC előnyére hozott állami támogatást képez, amely az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése értelmében összeegyeztethetetlen az EGT-megállapodásban foglaltak érvényesülésével.

3. cikk

A norvég hatóságok megteszik az összes szükséges intézkedést a 2. cikkben említett, és a NAC részére jogellenesen rendelkezésre bocsátott támogatás visszafizettetésére.

4. cikk

A visszafizettetésre haladéktalanul, a nemzeti jogszabályokban előírt eljárásokkal összhangban kerül sor azzal a feltétellel, hogy ezek lehetővé teszik e határozat azonnali, tényleges végrehajtását. A visszafizettetendő támogatás magában foglalja a támogatás kedvezményezettek rendelkezésére bocsátásának napjától a visszafizetés napjáig tartó időszak után járó kamatot és kamatos kamatot. A kamatot a 195/04/COL számú határozat 9. cikke alapján kell kiszámítani.

5. cikk

A norvég hatóságok e határozat közlésétől számított két hónapon belül kötelesek tájékoztatni az EFTA Felügyeleti Hatóságot a határozat végrehajtása érdekében hozott intézkedésekről.

6. cikk

E határozat címzettje a Norvég Királyság.

7. cikk

Csak az angol nyelvű szöveg hiteles.

Kelt Brüsszelben, 2009. július 1-jén.

az EFTA Felügyeleti Hatóság részéről

Per SANDERUD

elnök

Kristján A. STEFÁNSSON

testületi tag

---

(1)  A továbbiakban: a Hatóság.

1

(2)  A továbbiakban: EGT-megállapodás.

2

(3)  A továbbiakban: Felügyeleti és Bírósági Megállapodás.

3

(4)  Az EFTA Felügyeleti Hatóság által 1994. január 19-én elfogadott és közzétett, az EGT-megállapodás 61. és 62. cikkének, valamint a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve 1. cikkének alkalmazására és értelmezésére vonatkozó iránymutatás, amelyet az
  Európai Unió Hivatalos Lapjában (a továbbiakban: HL) (L 231., 1994.9.3. 1. o.) és 32. sz. EGT-kiegészítésében (1994.9.3.) tettek közzé. Az iránymutatást legutóbb 2007. április 25-én módosították. A továbbiakban: az állami támogatásokról szóló iránymutatás.

4

Európai Unió Hivatalos Lapjában

(5)  HL L 139., 2006.5.25., 37. o. és a 26. sz. EGT-kiegészítés, 2006.5.25., 1. o.

5

(6)  A továbbiakban: a hivatalos vizsgálati eljárást megindító határozat.

6

(7)  HL C 77., 2007.4.5., 35. o. és a 17. sz. EGT-kiegészítés, 2007.4.5., 16. o.

7

(8)  A norvég hatóságok és a Hatóság közötti levelezésre vonatkozó részletesebb információért lásd a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatot.

8

(9)  L. 7. lábjegyzet

9

(10)  A norvég hatóságok e javaslat alátámasztása céljából valószínűleg a NAC vezetősége által kezdeményezett felszámolási eljárásra utalnak.

10

(11)  A hatóságok ezt az állítást azzal támasztják alá, hogy a NAC ellen jelenleg csődeljárás van folyamatban.

11

(12)  A norvég hatóságok az állítást alátámasztandó a C-159/94. sz., Bizottság kontra Franciaország ügyre hivatkoznak (EBHT 1997., I-5815. o.), 112. és 113. pont.

12

Bizottság

Franciaország

(13)  202/88. sz., Bizottság kontra Franciaország
  (távközlési végberendezések) ügy (EBHT 1991., I-1223. o.), 12. pont.

13

Bizottság

Franciaország

(távközlési végberendezések)

(14)  Troms megye bizonyítékot nyújtott be arra vonatkozóan, hogy két másik, egyenként 200 000 NOK kintlevő kölcsönnel rendelkező, magántulajdonban levő vállalat is elengedte a NAC adósságát az adósságrendezés részeként.

14

(15)  A panaszos megállapítja, hogy a NEAR hallgatóinak lehetőséget kínálnak arra, hogy a képzési programot Norvégiában végezzék el, azonban legtöbbjük a külföldi lehetőségeket választja. Ezzel ellentétben a NAC nem kínál fel külföldi lehetőségeket, így a képzést valamennyi hallgató csak Norvégiában végzi el.

15

(16)  E tekintetben a panaszos a következő ügyekre hivatkozik: C-41/90 Höfner (EBHT 1991., I-1979. o.), és C-244/94 Fédération Française des Sociétés d’Assurance ügy (EBHT 1995., I-4013. o.). Másrészt, a nem vállalkozásként történő besorolás példájaként hivatkozás történik a C-159/91 Poucet et Pistre ügyre (EBHT 1993., I-637. o.), amelyben megállapították egy jogalany tisztán szociális funkcióját.

16

Höfner

Fédération Française des Sociétés d’Assurance

Poucet et Pistre

(17)  A NAC egy hallgatójára vetített becsült képzési költség – ami 937 500 NOK – alapján a panaszos szerint a NAC-t túlkompenzálják, mivel a NEAR kizárólag Norvégiában történő képzésének költsége 512 000 NOK.

17

(18)  A panaszos megjegyzi, hogy a megye nem nyilatkozott sem az eredeti kölcsönnyújtásról, sem pedig a visszafizetés halasztásáról szóló 2003-ban hozott döntésről. A panaszos fenntartja álláspontját, miszerint ezek az elemek szintén állami támogatást képeznek.

18

(19)  Lásd a C-109/92. sz. Wirth ügyet (EBHT 1993., I-6447. o.), 14–17. pont. Az EFTA-Bíróság nemrég megerősítette ezt az álláspontot az E-5/07 Private Barnehagers Landsforbund ügyben, 2008. február 21-i ítélet, még nem tették közzé, 80. és azt követő pontok.

19

Wirth

Private Barnehagers Landsforbund

(20)  Az EGT-megállapodás 37. cikkét ugyanígy szövegezték meg.

20

(21)  A fent említett E-5/07 sz. ügy, Private Barnehagers Landsforbund, 80. pont.

21

Private Barnehagers Landsforbund

(22)  C-205/03. P sz. ügy, FENIN (EBHT 2006., I-6295 o.), 25. pont.

22

FENIN

(23)  A fent említett E-5/07 sz. ügy, Private Barnehagers Landsforbund, 81. pont.

23

Private Barnehagers Landsforbund

(24)  A fent említett E-5/07 sz. ügy, Private Barnehagers Landsforbund, 83. pont.

24

Private Barnehagers Landsforbund

(25)  HL C 17., 2001.1.19., 4. o.

25

(26)  Lásd pl. a C 179/90 sz. ügyet, Merci convenzionali porto di Genova (EBHT 1991., I-5889. o.), 28. pont.

26

Merci convenzionali porto di Genova

(27)  Lásd pl. a fenti 25. lábjegyzetben említett, Európában nyújtott általános gazdasági érdekű szolgáltatásokról szóló bizottsági közlemény 14. pontját.

27

(28)  A szakképzési intézmények átszervezésére vonatkozóan Olaszországban létrehozott támogatási rendszerről szóló, 2005. március 2-i 2006/225/EK bizottsági határozat (HL L 81., 2006.3.18., 25. o.) kifejezetten elismeri, hogy a szóban forgó intézmények „társadalmi célú intézményes képzési szolgáltatásokat biztosítottak az állami oktatási rendszer keretén belül” (48. pont), és ezért „általános érdekű szolgáltatásokkal bízták meg a vonatkozó nemzeti és regionális jogszabályok keretében kötelező aktusok ... révén.” (57. pont).

28

---