# Eiropas Savienības L 67/2011

| | ISSN 1725-5112
  doi:10.3000/17255112.L_2011.067.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 67 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 54. sējums2011. gada 15. marts |

ISSN 1725-5112

doi:10.3000/17255112.L_2011.067.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 67

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

54. sējums2011. gada 15. marts

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 248/2011 (2011. gada 9. marts), ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts dažu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes nepārtrauktās stikla elementāršķiedras izstrādājumu importam | 1 |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 249/2011 (2011. gada 14. marts), ar ko pieņem Padomes Regulā (EK) Nr. 577/98 paredzētā 2012. gada ad hoc moduļa specifikācijas par pāreju no darba uz pensionēšanos (
  1
  ) | 18 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 250/2011 (2011. gada 14. marts), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 22 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 251/2011 (2011. gada 14. marts), ar ko groza ar Regulu (ES) Nr. 867/2010 2010./11. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus dažiem cukura nozares produktiem | 24 |
| | | LĒMUMI |
| | | 2011/158/ES |
| | * | Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas Lēmums (2011. gada 15. februāris) par Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai (OLAF) Uzraudzības komitejas locekļu pilnvaru termiņa atjaunošanu | 26 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 248/2011 (2011. gada 9. marts), ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts dažu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes nepārtrauktās stikla elementāršķiedras izstrādājumu importam

1

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 249/2011 (2011. gada 14. marts), ar ko pieņem Padomes Regulā (EK) Nr. 577/98 paredzētā 2012. gada ad hoc moduļa specifikācijas par pāreju no darba uz pensionēšanos (
  1
  )

ad hoc

1

18

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 250/2011 (2011. gada 14. marts), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

22

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 251/2011 (2011. gada 14. marts), ar ko groza ar Regulu (ES) Nr. 867/2010 2010./11. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus dažiem cukura nozares produktiem

24

LĒMUMI

2011/158/ES

*

Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas Lēmums (2011. gada 15. februāris) par Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai (OLAF) Uzraudzības komitejas locekļu pilnvaru termiņa atjaunošanu

OLAF

26

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 15.3.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 67/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 67/1

---

PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 248/2011

(2011. gada 9. marts),

ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts dažu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes nepārtrauktās stikla elementāršķiedras izstrādājumu importam

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (turpmāk – “pamatregula”), un jo īpaši tās 9. panta 4. punktu,

ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija (turpmāk – “Komisija”) iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,

tā kā:

A.   PAGAIDU PASĀKUMI

| (1) | Komisija ar Regulu (ES) Nr. 812/2010 (2) (turpmāk – “pagaidu regula”) noteica pagaidu antidempinga maksājumu dažu Ķīnas Tautas Republikas (ĶTR) izcelsmes nepārtrauktās stikla elementāršķiedras izstrādājumu importam. |
| --- | --- |

(1)

Komisija ar Regulu (ES) Nr. 812/2010 (2) (turpmāk – “pagaidu regula”) noteica pagaidu antidempinga maksājumu dažu Ķīnas Tautas Republikas (ĶTR) izcelsmes nepārtrauktās stikla elementāršķiedras izstrādājumu importam.

| (2) | Antidempinga procedūru ierosināja pēc tam, kad 2009. gada 3. novembrī Eiropas Stiklšķiedras ražotāju asociācija (APFE), kuras nosaukums tagad mainīts uz GlassFibreEurope (turpmāk – “sūdzības iesniedzējs”), iesniedza sūdzību (turpmāk – “sūdzība”) to ražotāju vārdā, kuri ražo nozīmīgu daļu, šajā gadījumā vairāk nekā 50 %, no kopējās nepārtrauktās stikla elementāršķiedras izstrādājumu produkcijas Eiropas Savienībā (turpmāk – “ES”). |
| --- | --- |

(2)

Antidempinga procedūru ierosināja pēc tam, kad 2009. gada 3. novembrī Eiropas Stiklšķiedras ražotāju asociācija (APFE), kuras nosaukums tagad mainīts uz GlassFibreEurope (turpmāk – “sūdzības iesniedzējs”), iesniedza sūdzību (turpmāk – “sūdzība”) to ražotāju vārdā, kuri ražo nozīmīgu daļu, šajā gadījumā vairāk nekā 50 %, no kopējās nepārtrauktās stikla elementāršķiedras izstrādājumu produkcijas Eiropas Savienībā (turpmāk – “ES”).

| (3) | Jāatgādina, ka, kā minēts pagaidu regulas 14. apsvērumā, dempinga un kaitējuma izmeklēšana attiecās uz laikposmu no 2008. gada 1. oktobra līdz 2009. gada 30. septembrim (turpmāk – “izmeklēšanas periods” vai “IP”). Tendenču pārbaude saistībā ar kaitējuma novērtēšanu attiecās uz laikposmu no 2006. gada 1. janvāra līdz IP beigām (turpmāk – “attiecīgais periods”). |
| --- | --- |

(3)

Jāatgādina, ka, kā minēts pagaidu regulas 14. apsvērumā, dempinga un kaitējuma izmeklēšana attiecās uz laikposmu no 2008. gada 1. oktobra līdz 2009. gada 30. septembrim (turpmāk – “izmeklēšanas periods” vai “IP”). Tendenču pārbaude saistībā ar kaitējuma novērtēšanu attiecās uz laikposmu no 2006. gada 1. janvāra līdz IP beigām (turpmāk – “attiecīgais periods”).

B.   TURPMĀKĀ PROCEDŪRA

| (4) | Pēc tam, kad atklātībai bija nodoti būtiski fakti un apsvērumi, kuri ir pamatā lēmumam piemērot pagaidu pasākumus (turpmāk – “pagaidu paziņojuma sniegšana”), vairākas ieinteresētās personas iesniedza rakstiskus iesniegumus, kuros izteica savu viedokli par pagaidu konstatējumiem. Personām, kas to lūdza, tika dota iespēja būt uzklausītām. |
| --- | --- |

(4)

Pēc tam, kad atklātībai bija nodoti būtiski fakti un apsvērumi, kuri ir pamatā lēmumam piemērot pagaidu pasākumus (turpmāk – “pagaidu paziņojuma sniegšana”), vairākas ieinteresētās personas iesniedza rakstiskus iesniegumus, kuros izteica savu viedokli par pagaidu konstatējumiem. Personām, kas to lūdza, tika dota iespēja būt uzklausītām.

| (5) | Komisija turpināja vākt informāciju, ko tā uzskatīja par nepieciešamu galīgajiem konstatējumiem. Papildus pagaidu regulas 11. apsvērumā minētajām pārbaudēm tika veikta turpmāka pārbaude uzņēmuma Saertex telpās Saerbeck pilsētā Vācijā; šis uzņēmums bija viens no stiklšķiedras lietotājiem, kurš sadarbojās, atbildot uz lietotāja aptaujas jautājumiem. |
| --- | --- |

(5)

Komisija turpināja vākt informāciju, ko tā uzskatīja par nepieciešamu galīgajiem konstatējumiem. Papildus pagaidu regulas 11. apsvērumā minētajām pārbaudēm tika veikta turpmāka pārbaude uzņēmuma Saertex telpās Saerbeck pilsētā Vācijā; šis uzņēmums bija viens no stiklšķiedras lietotājiem, kurš sadarbojās, atbildot uz lietotāja aptaujas jautājumiem.

| (6) | Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem plānoja ieteikt dažu ĶTR izcelsmes nepārtrauktās stikla elementāršķiedras izstrādājumu importam noteikt galīgu antidempinga maksājumu un galīgi iekasēt tās summas, kuras nodrošinātas ar pagaidu maksājumu, kas pārskatīts saskaņā ar šo regulu (turpmāk – “galīgā paziņojuma sniegšana”). Turklāt tika noteikts termiņš, kurā minētās personas varēja izteikt iebildumus pēc attiecīgās informācijas saņemšanas. |
| --- | --- |

(6)

Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem plānoja ieteikt dažu ĶTR izcelsmes nepārtrauktās stikla elementāršķiedras izstrādājumu importam noteikt galīgu antidempinga maksājumu un galīgi iekasēt tās summas, kuras nodrošinātas ar pagaidu maksājumu, kas pārskatīts saskaņā ar šo regulu (turpmāk – “galīgā paziņojuma sniegšana”). Turklāt tika noteikts termiņš, kurā minētās personas varēja izteikt iebildumus pēc attiecīgās informācijas saņemšanas.

| (7) | Mutiskās un rakstveida piezīmes, ko bija iesniegušas ieinteresētās personas, tika izskatītas un attiecīgā gadījumā ņemtas vērā. |
| --- | --- |

(7)

Mutiskās un rakstveida piezīmes, ko bija iesniegušas ieinteresētās personas, tika izskatītas un attiecīgā gadījumā ņemtas vērā.

1.   Izmeklēšanas joma: Malaizijas, Taivānas un Turcijas izcelsmes imports

| (8) | Viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka dažu Malaizijas, Taivānas un Turcijas izcelsmes nepārtrauktās stikla elementāršķiedras izstrādājumu imports bija jāiekļauj esošās izmeklēšanas jomā. Tas apgalvoja, ka šo valstu neiekļaušana ir diskriminējoša, jo saskaņā ar pagaidu konstatējumiem importa apjoms no šīm trim valstīm nav uzskatāms par nenozīmīgu un ir pirmšķietams pierādījums cenu samazinājumam. |
| --- | --- |

(8)

Viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka dažu Malaizijas, Taivānas un Turcijas izcelsmes nepārtrauktās stikla elementāršķiedras izstrādājumu imports bija jāiekļauj esošās izmeklēšanas jomā. Tas apgalvoja, ka šo valstu neiekļaušana ir diskriminējoša, jo saskaņā ar pagaidu konstatējumiem importa apjoms no šīm trim valstīm nav uzskatāms par nenozīmīgu un ir pirmšķietams pierādījums cenu samazinājumam.

| (9) | Šajā sakarā, pirmkārt, jānorāda, ka uzsākšanas posmā nepastāvēja tāds dempinga, kaitējuma un cēloņsakarības pirmšķietams pierādījums, kā tas noteikts saskaņā ar pamatregulas 5. panta 2. punktu, kurš pamatotu antidempinga procedūras uzsākšanu attiecībā uz importu no šīm valstīm. Gluži pretēji, attiecībā uz importa apjomu sūdzības iesniedzēji norādīja informāciju, ka imports un tirgus daļas no citām valstīm bija samazinājušās kopš 2004. gada. |
| --- | --- |

(9)

Šajā sakarā, pirmkārt, jānorāda, ka uzsākšanas posmā nepastāvēja tāds dempinga, kaitējuma un cēloņsakarības pirmšķietams pierādījums, kā tas noteikts saskaņā ar pamatregulas 5. panta 2. punktu, kurš pamatotu antidempinga procedūras uzsākšanu attiecībā uz importu no šīm valstīm. Gluži pretēji, attiecībā uz importa apjomu sūdzības iesniedzēji norādīja informāciju, ka imports un tirgus daļas no citām valstīm bija samazinājušās kopš 2004. gada.

| (10) | Attiecībā uz Malaiziju, Taivānu un Turciju pagaidu posma analīzē apstiprināja, ka imports no Taivānas un Turcijas attiecīgajā periodā ir samazinājies (attiecīgi no 2,0 % līdz 1,5 % un no 2,9 % līdz 2,5 %), bet imports no Malaizijas nedaudz palielinājies – no 1,0 % līdz 1,7 %. Lai gan šis importa līmenis pārsniedz de minimis importa līmeni, kas noteikts saskaņā ar pamatregulas 5. panta 7. punktu, citas prasības šo valstu iekļaušanai izmeklēšanā netika izpildītas. Jo īpaši netika saņemta informācija, kas norādītu uz dempingu, ko veic viena no minētajām valstīm. Tāpēc prasība par Malaizijas, Taivānas un Turcijas iekļaušanu izmeklēšanā ir noraidīta. |
| --- | --- |

(10)

Attiecībā uz Malaiziju, Taivānu un Turciju pagaidu posma analīzē apstiprināja, ka imports no Taivānas un Turcijas attiecīgajā periodā ir samazinājies (attiecīgi no 2,0 % līdz 1,5 % un no 2,9 % līdz 2,5 %), bet imports no Malaizijas nedaudz palielinājies – no 1,0 % līdz 1,7 %. Lai gan šis importa līmenis pārsniedz de minimis importa līmeni, kas noteikts saskaņā ar pamatregulas 5. panta 7. punktu, citas prasības šo valstu iekļaušanai izmeklēšanā netika izpildītas. Jo īpaši netika saņemta informācija, kas norādītu uz dempingu, ko veic viena no minētajām valstīm. Tāpēc prasība par Malaizijas, Taivānas un Turcijas iekļaušanu izmeklēšanā ir noraidīta.

C.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

1.   Attiecīgais ražojums

| (11) | Jāatgādina, ka, kā minēts pagaidu regulas 15. apsvērumā, attiecīgais ražojums, kas aprakstīts paziņojumā par procedūras sākšanu, ir cirstā stikla šķiedra, kuras pavedienu garums nepārsniedz 50 mm, stiklšķiedras grīstes, stikla elementāršķiedras lentes un spolētie diegi, kā arī filci, ko izgatavo no stikla elementāršķiedras pavedieniem, izņemot stikla vates filcus, un to patlaban klasificē ar KN kodiem 7019 11 00, 7019 12 00, 7019 19 10 un ex 7019 31 00 (turpmāk – “attiecīgais ražojums”). |
| --- | --- |

(11)

Jāatgādina, ka, kā minēts pagaidu regulas 15. apsvērumā, attiecīgais ražojums, kas aprakstīts paziņojumā par procedūras sākšanu, ir cirstā stikla šķiedra, kuras pavedienu garums nepārsniedz 50 mm, stiklšķiedras grīstes, stikla elementāršķiedras lentes un spolētie diegi, kā arī filci, ko izgatavo no stikla elementāršķiedras pavedieniem, izņemot stikla vates filcus, un to patlaban klasificē ar KN kodiem 7019 11 00, 7019 12 00, 7019 19 10 un ex 7019 31 00 (turpmāk – “attiecīgais ražojums”).

| (12) | Turklāt, kā minēts pagaidu regulas 19. apsvērumā, Komisija nolēma pagaidām spolētos diegus uzskatīt par daļu no attiecīgā ražojuma līdz turpmākai izmeklēšanai un apsvērumiem galīgajā posmā. |
| --- | --- |

(12)

Turklāt, kā minēts pagaidu regulas 19. apsvērumā, Komisija nolēma pagaidām spolētos diegus uzskatīt par daļu no attiecīgā ražojuma līdz turpmākai izmeklēšanai un apsvērumiem galīgajā posmā.

1.1.   Spolētie diegi

| (13) | Pēc paziņojuma sniegšanas par pagaidu pasākumiem tika veikta turpmāka izmeklēšana attiecībā uz prasību izslēgt spolētos diegus. Šajā sakarā jāatgādina, ka pirms pagaidu pasākumu piemērošanas (skatīt pagaidu regulas 18. un 19. apsvērumu) bija saņemti daudzi iesniegumi, kuros pieprasīja spolēto diegu izslēgšanu. Turklāt pēc pagaidu pasākumu piemērošanas no ieinteresētajām personām tika saņemts daudz papildu un detalizētas informācijas. Visas minētās piezīmes tika sīki analizētas, kā paskaidrots turpmāk. |
| --- | --- |

(13)

Pēc paziņojuma sniegšanas par pagaidu pasākumiem tika veikta turpmāka izmeklēšana attiecībā uz prasību izslēgt spolētos diegus. Šajā sakarā jāatgādina, ka pirms pagaidu pasākumu piemērošanas (skatīt pagaidu regulas 18. un 19. apsvērumu) bija saņemti daudzi iesniegumi, kuros pieprasīja spolēto diegu izslēgšanu. Turklāt pēc pagaidu pasākumu piemērošanas no ieinteresētajām personām tika saņemts daudz papildu un detalizētas informācijas. Visas minētās piezīmes tika sīki analizētas, kā paskaidrots turpmāk.

| (14) | Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka spolētie diegi jānošķir no trīs citiem pamatražojuma veidiem, kas minēti pagaidu regulas 17. apsvērumā, jo: i) spolēto diegu fiziskās un ķīmiskās īpašības ir atšķirīgas, ii) spolēto diegu un pārējo trīs pamatražojuma veidu ražošanas process atšķiras un iii) spolētos diegus izmanto atšķirīgiem mērķiem. |
| --- | --- |

(14)

Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka spolētie diegi jānošķir no trīs citiem pamatražojuma veidiem, kas minēti pagaidu regulas 17. apsvērumā, jo: i) spolēto diegu fiziskās un ķīmiskās īpašības ir atšķirīgas, ii) spolēto diegu un pārējo trīs pamatražojuma veidu ražošanas process atšķiras un iii) spolētos diegus izmanto atšķirīgiem mērķiem.

| (15) | Attiecībā uz i) un ii) argumentu iesniedza pierādījumus, kas norādīja uz grīstu, cirstās šķiedras un filcu, no vienas puses, un spolēto diegu, no otras puses, atšķirīgajām īpašībām. Konkrētāk, informācija liecināja, ka filcus un cirstās šķiedras parasti ražo no grīstēm un nevis no spolētajiem diegiem. Pēc galīgā paziņojuma sniegšanas ES ražošanas nozare apstrīdēja šo nodalīšanu, apgalvojot, ka faktiski dažas īpašas cirstās šķiedras tiek ražotas no spolētajiem diegiem. Tomēr tas, ka dažas īpašas cirstās šķiedras ražo no spolētajiem diegiem, nenozīmē, ka spolētie diegi būtu jāuzskata par atbilstīgiem attiecīgā ražojuma definīcijai (skatīt arī 20. apsvērumu turpmāk). |
| --- | --- |

(15)

Attiecībā uz i) un ii) argumentu iesniedza pierādījumus, kas norādīja uz grīstu, cirstās šķiedras un filcu, no vienas puses, un spolēto diegu, no otras puses, atšķirīgajām īpašībām. Konkrētāk, informācija liecināja, ka filcus un cirstās šķiedras parasti ražo no grīstēm un nevis no spolētajiem diegiem. Pēc galīgā paziņojuma sniegšanas ES ražošanas nozare apstrīdēja šo nodalīšanu, apgalvojot, ka faktiski dažas īpašas cirstās šķiedras tiek ražotas no spolētajiem diegiem. Tomēr tas, ka dažas īpašas cirstās šķiedras ražo no spolētajiem diegiem, nenozīmē, ka spolētie diegi būtu jāuzskata par atbilstīgiem attiecīgā ražojuma definīcijai (skatīt arī 20. apsvērumu turpmāk).

| (16) | Attiecībā uz pirmo prasību par fizisko un ķīmisko pamatīpašību atšķirībām ieinteresētā persona iesniedza vadoša pētniecības institūta pētījumu. Šajā pētījumā salīdzināja, inter alia, grīstu un spolēto diegu fiziskās un ķīmiskās īpašības. Pēc galīgā paziņojuma sniegšanas attiecībā uz šā salīdzinājuma konstatējumiem tika izteikti daži iebildumi, kuri savukārt mudināja atsevišķus spolēto diegu lietotājus izteikt dažas svarīgas piezīmes. Šī informācija ļauj secināt, ka grīstu, filcu un cirstās šķiedras svarīga ķīmiskā sastāvdaļa ir silane – ķīmiska saistviela, kas veicina sveķu uzsūkšanos matricās. Spolētos diegus parasti neražo, izmantojot šādu ķīmisku vielu, jo tās vietā pievieno ķīmisko vielu (size), kuras pamatā ir cietes eļļa, kas darbojas kā smērviela un aizsargviela, lai spolētie diegi izturētu ātrgaitas aušanu. Atšķirībā no grīstēm, kuros saistviela palīdz absorbēt sveķus, size atgrūž sveķus. Attiecībā uz ķīmiskajām pamatīpašībām tika noskaidrots arī, ka spolēto diegu stikla izejvielas sastāvs ir stabilāks un tās daļiņu izmērs ir viendabīgāks nekā citu ražojuma veidu izejvielām. |
| --- | --- |

(16)

Attiecībā uz pirmo prasību par fizisko un ķīmisko pamatīpašību atšķirībām ieinteresētā persona iesniedza vadoša pētniecības institūta pētījumu. Šajā pētījumā salīdzināja, inter alia, grīstu un spolēto diegu fiziskās un ķīmiskās īpašības. Pēc galīgā paziņojuma sniegšanas attiecībā uz šā salīdzinājuma konstatējumiem tika izteikti daži iebildumi, kuri savukārt mudināja atsevišķus spolēto diegu lietotājus izteikt dažas svarīgas piezīmes. Šī informācija ļauj secināt, ka grīstu, filcu un cirstās šķiedras svarīga ķīmiskā sastāvdaļa ir silane – ķīmiska saistviela, kas veicina sveķu uzsūkšanos matricās. Spolētos diegus parasti neražo, izmantojot šādu ķīmisku vielu, jo tās vietā pievieno ķīmisko vielu (size), kuras pamatā ir cietes eļļa, kas darbojas kā smērviela un aizsargviela, lai spolētie diegi izturētu ātrgaitas aušanu. Atšķirībā no grīstēm, kuros saistviela palīdz absorbēt sveķus, size atgrūž sveķus. Attiecībā uz ķīmiskajām pamatīpašībām tika noskaidrots arī, ka spolēto diegu stikla izejvielas sastāvs ir stabilāks un tās daļiņu izmērs ir viendabīgāks nekā citu ražojuma veidu izejvielām.

| (17) | No fizisko īpašību viedokļa spolēto diegu fiziskās pamatīpašības nešķiet līdzīgas citu ražojuma veidu īpašībām. Pirmkārt, ir vispāratzīts, ka spolētie diegi ir kopumā smalkāks materiāls ar daudz mazāku šķiedru diametru un lineāro blīvumu nekā grīstēm. Otrkārt, spolētie diegi ir vienīgais ražojuma veids, kurš tiek šķeterēts (lai gan ražo arī nešķeterētus spolētos diegus). |
| --- | --- |

(17)

No fizisko īpašību viedokļa spolēto diegu fiziskās pamatīpašības nešķiet līdzīgas citu ražojuma veidu īpašībām. Pirmkārt, ir vispāratzīts, ka spolētie diegi ir kopumā smalkāks materiāls ar daudz mazāku šķiedru diametru un lineāro blīvumu nekā grīstēm. Otrkārt, spolētie diegi ir vienīgais ražojuma veids, kurš tiek šķeterēts (lai gan ražo arī nešķeterētus spolētos diegus).

| (18) | Attiecībā uz otro prasību par ražošanas procesa atšķirībām, lai gan visas personas atzīst, ka četrus pamatražojuma veidus ražo no kausēta stikla, kas satur kvarca smilti, sodas pelnus, kaļķakmeni, kaolīnu un dolomītu, kurus laiž caur vairākatveru siltumizturīgām platīna–rodija teknēm (“ieliktņi”), ir konkrētas būtiskas atšķirības spolēto diegu ražošanas procesā salīdzinājumā ar citiem ražojumiem šajā izmeklēšanā. Pirmkārt, spolēto diegu ražošanai vajadzīga lielāka precizitāte, stabila temperatūras kontrole un enerģijas ieguldījums, piemērojot īpaši stingrus kontroles rādītājus (ieliktņa jauda u. c.). Tā kā atveres ieliktņos ir mazākas, ražošanas jauda ir ievērojami zemāka salīdzinājumā ar citiem ražojumiem. Tāpēc katlus parasti izmanto vai nu spolēto diegu, vai grīstu ražošanai – ekonomisku iemeslu dēļ stiklšķiedras ražotāji neizmanto šo divu ražojumu ražošanai vienus un tos pašus katlus. Vēl viena ražošanas procesa atšķirība ir tāda, ka pēc apstrādes ieliktnī spolētos diegus šķeterē. |
| --- | --- |

(18)

Attiecībā uz otro prasību par ražošanas procesa atšķirībām, lai gan visas personas atzīst, ka četrus pamatražojuma veidus ražo no kausēta stikla, kas satur kvarca smilti, sodas pelnus, kaļķakmeni, kaolīnu un dolomītu, kurus laiž caur vairākatveru siltumizturīgām platīna–rodija teknēm (“ieliktņi”), ir konkrētas būtiskas atšķirības spolēto diegu ražošanas procesā salīdzinājumā ar citiem ražojumiem šajā izmeklēšanā. Pirmkārt, spolēto diegu ražošanai vajadzīga lielāka precizitāte, stabila temperatūras kontrole un enerģijas ieguldījums, piemērojot īpaši stingrus kontroles rādītājus (ieliktņa jauda u. c.). Tā kā atveres ieliktņos ir mazākas, ražošanas jauda ir ievērojami zemāka salīdzinājumā ar citiem ražojumiem. Tāpēc katlus parasti izmanto vai nu spolēto diegu, vai grīstu ražošanai – ekonomisku iemeslu dēļ stiklšķiedras ražotāji neizmanto šo divu ražojumu ražošanai vienus un tos pašus katlus. Vēl viena ražošanas procesa atšķirība ir tāda, ka pēc apstrādes ieliktnī spolētos diegus šķeterē.

| (19) | Attiecībā uz iii) argumentu par izmantošanas atšķirībām konstatēja, ka spolēto diegu atšķirīgās ķīmiskās īpašības salīdzinājumā ar grīstēm, cirsto šķiedru un filciem ir saistītas ar spolēto diegu atšķirīgo pielietojumu. Lai gan izdarīja pagaidu secinājumu, ka “gandrīz visi attiecīgā ražojuma atšķirīgie veidi (...) būtībā tiek izmantoti vienam mērķim”, pamatojoties uz piezīmēm, ko saņēma pēc pagaidu paziņojuma sniegšanas, tika veikta šā jautājuma turpmāka izmeklēšana, kurā noskaidroja, ka grīstes, cirsto šķiedru un filcus izmanto plastmasas nostiprināšanai kompozītmateriālā, bet spolētos diegus galvenokārt izmanto daudz vieglāku jaunizstrādātu materiālu ražošanā, kas paredzēti tehniskajiem audumiem, piemēram, ļoti kvalitatīvai izolācijai, aizsardzībai un filtrēšanai. Tikai dažos, ļoti retos gadījumos spolētos diegus var izmantot arī nostiprināšanai, taču tas drīzāk nav iespējams ekonomisku iemeslu dēļ, ņemot vērā spolēto diegu samērā augsto pašizmaksu salīdzinājumā ar grīstēm. |
| --- | --- |

(19)

Attiecībā uz iii) argumentu par izmantošanas atšķirībām konstatēja, ka spolēto diegu atšķirīgās ķīmiskās īpašības salīdzinājumā ar grīstēm, cirsto šķiedru un filciem ir saistītas ar spolēto diegu atšķirīgo pielietojumu. Lai gan izdarīja pagaidu secinājumu, ka “gandrīz visi attiecīgā ražojuma atšķirīgie veidi (...) būtībā tiek izmantoti vienam mērķim”, pamatojoties uz piezīmēm, ko saņēma pēc pagaidu paziņojuma sniegšanas, tika veikta šā jautājuma turpmāka izmeklēšana, kurā noskaidroja, ka grīstes, cirsto šķiedru un filcus izmanto plastmasas nostiprināšanai kompozītmateriālā, bet spolētos diegus galvenokārt izmanto daudz vieglāku jaunizstrādātu materiālu ražošanā, kas paredzēti tehniskajiem audumiem, piemēram, ļoti kvalitatīvai izolācijai, aizsardzībai un filtrēšanai. Tikai dažos, ļoti retos gadījumos spolētos diegus var izmantot arī nostiprināšanai, taču tas drīzāk nav iespējams ekonomisku iemeslu dēļ, ņemot vērā spolēto diegu samērā augsto pašizmaksu salīdzinājumā ar grīstēm.

| (20) | Ņemot vērā iepriekš minētās atšķirības, nav pārsteidzoši, ka tirgus uztver spolētos diegus kā atšķirīgus no pārējiem trīs ražojumiem. Gan lietotāji, gan ES ražošanas nozare iesniedza ziņojumu par stāvokli tirgū, kurš tika publicēts neatkarīgā žurnālā, kas aplūko saliktos ražojumus. Šajā ziņojumā, kurš nekādā veidā nebija saistīts ar minēto antidempinga procedūru, vispirms tika paskaidrots, ka ražošanas un pielietojumu dēļ spolētos diegus un grīstes vajadzētu nošķirt. Pēc tam tika sīki analizēta vispārējā stiklšķiedras ražošanas jauda attiecībā uz divām grupām: i) grīstes, cirstā šķiedra un filci kopā un ii) spolētie diegi (3). |
| --- | --- |

(20)

Ņemot vērā iepriekš minētās atšķirības, nav pārsteidzoši, ka tirgus uztver spolētos diegus kā atšķirīgus no pārējiem trīs ražojumiem. Gan lietotāji, gan ES ražošanas nozare iesniedza ziņojumu par stāvokli tirgū, kurš tika publicēts neatkarīgā žurnālā, kas aplūko saliktos ražojumus. Šajā ziņojumā, kurš nekādā veidā nebija saistīts ar minēto antidempinga procedūru, vispirms tika paskaidrots, ka ražošanas un pielietojumu dēļ spolētos diegus un grīstes vajadzētu nošķirt. Pēc tam tika sīki analizēta vispārējā stiklšķiedras ražošanas jauda attiecībā uz divām grupām: i) grīstes, cirstā šķiedra un filci kopā un ii) spolētie diegi (3).

| (21) | Attiecībā uz iespējamo spolēto diegu aizvietošanu ar citiem pamatražojuma veidiem jānorāda, ka, kā jau minēts pagaidu regulas 19. apsvērumā, retos gadījumos teorētiski ir iespējams spolētos diegus izmantot citu ražojumu veidu vietā. Tomēr, veicot papildu analīzi, Komisija konstatēja, ka praksē tā nebūtu ekonomiski dzīvotspējīga izvēle, jo spolēto diegu ražošanas izmaksas ievērojami atšķiras salīdzinājumā ar citiem ražojumiem, ko var izskaidrot ar 18. apsvērumā minētajām atšķirībām ražošanas procesā. |
| --- | --- |

(21)

Attiecībā uz iespējamo spolēto diegu aizvietošanu ar citiem pamatražojuma veidiem jānorāda, ka, kā jau minēts pagaidu regulas 19. apsvērumā, retos gadījumos teorētiski ir iespējams spolētos diegus izmantot citu ražojumu veidu vietā. Tomēr, veicot papildu analīzi, Komisija konstatēja, ka praksē tā nebūtu ekonomiski dzīvotspējīga izvēle, jo spolēto diegu ražošanas izmaksas ievērojami atšķiras salīdzinājumā ar citiem ražojumiem, ko var izskaidrot ar 18. apsvērumā minētajām atšķirībām ražošanas procesā.

| (22) | Sūdzībā, uz kuras pamata tika uzsākta minētā izmeklēšana, bija skaidri norādīts, ka attiecīgajam ražojumam ir unikāla funkcija, kura pamato tā mērķi vai pielietojumu, proti, plastmasas nostiprināšana kompozītmateriālā. Tomēr iepriekš minētā analīze norāda uz tām atšķirībām spolēto diegu ražošanas procesā salīdzinājumā ar grīstēm (cirstām šķiedrām un filciem), kuru dēļ radušās būtiskas atšķirības fiziskajās un ķīmiskajās pamatīpašībās, ņemot vērā spolēto diegu atšķirīgu pielietojumu, tostarp vairākus citus pielietojumus, kas nav saistīti ar kompozītmateriālu. Pēc galīgā paziņojuma sniegšanas saņemtie komentāri nebija pietiekami, lai šo secinājumu mainītu. |
| --- | --- |

(22)

Sūdzībā, uz kuras pamata tika uzsākta minētā izmeklēšana, bija skaidri norādīts, ka attiecīgajam ražojumam ir unikāla funkcija, kura pamato tā mērķi vai pielietojumu, proti, plastmasas nostiprināšana kompozītmateriālā. Tomēr iepriekš minētā analīze norāda uz tām atšķirībām spolēto diegu ražošanas procesā salīdzinājumā ar grīstēm (cirstām šķiedrām un filciem), kuru dēļ radušās būtiskas atšķirības fiziskajās un ķīmiskajās pamatīpašībās, ņemot vērā spolēto diegu atšķirīgu pielietojumu, tostarp vairākus citus pielietojumus, kas nav saistīti ar kompozītmateriālu. Pēc galīgā paziņojuma sniegšanas saņemtie komentāri nebija pietiekami, lai šo secinājumu mainītu.

| (23) | Ņemot vērā iepriekš minēto, ar šo tiek apstiprināta prasība izslēgt spolētos diegus, pamatojoties uz to atšķirīgajām fiziskajām un ķīmiskajām īpašībām, kā arī atšķirīgo pielietojumu salīdzinājumā ar grīstēm, cirstām šķiedrām un filciem. Tādējādi tika izdarīts secinājums, ka spolētie diegi jāizslēdz no attiecīgā ražojuma definīcijas, kā noteikts pagaidu regulā. Tādējādi spolētie diegi tiek galīgi izslēgti no procedūras. |
| --- | --- |

(23)

Ņemot vērā iepriekš minēto, ar šo tiek apstiprināta prasība izslēgt spolētos diegus, pamatojoties uz to atšķirīgajām fiziskajām un ķīmiskajām īpašībām, kā arī atšķirīgo pielietojumu salīdzinājumā ar grīstēm, cirstām šķiedrām un filciem. Tādējādi tika izdarīts secinājums, ka spolētie diegi jāizslēdz no attiecīgā ražojuma definīcijas, kā noteikts pagaidu regulā. Tādējādi spolētie diegi tiek galīgi izslēgti no procedūras.

| (24) | Jānorāda arī, ka ieinteresētā persona iesniedza prasību par smalko spolēto diegu izslēgšanu, bet šo prasību neizskatīja, ņemot vērā visu spolēto diegu izslēgšanu no ražojuma klāsta. |
| --- | --- |

(24)

Jānorāda arī, ka ieinteresētā persona iesniedza prasību par smalko spolēto diegu izslēgšanu, bet šo prasību neizskatīja, ņemot vērā visu spolēto diegu izslēgšanu no ražojuma klāsta.

1.2.   Teksturētās grīstes

| (25) | Viena ieinteresētā persona pieprasīja teksturēto grīstu izslēgšanu. Šo prasību pamatoja ar argumentu, ka teksturētas grīstes jāizskata saskaņā ar to pašu principu, kuru izmantoja impregnētu grīstu izskatīšanai, jo šis ražojums vairs nav grīstes, bet ir pakārtots ražojums. |
| --- | --- |

(25)

Viena ieinteresētā persona pieprasīja teksturēto grīstu izslēgšanu. Šo prasību pamatoja ar argumentu, ka teksturētas grīstes jāizskata saskaņā ar to pašu principu, kuru izmantoja impregnētu grīstu izskatīšanai, jo šis ražojums vairs nav grīstes, bet ir pakārtots ražojums.

| (26) | Tāpēc ir svarīgi atgādināt atsevišķu impregnētu grīstu konkrēto izslēgšanas iemeslu. Atsevišķas grīstes un spolētos diegus tiešām izslēdza, jo šie veidi tiek īpaši apstrādāti, tos pārklājot un impregnējot, un to karsēšanas zudumi pārsniedz 3 %, tādējādi tiem piešķirot atšķirīgas fiziskās un ķīmiskās īpašības. |
| --- | --- |

(26)

Tāpēc ir svarīgi atgādināt atsevišķu impregnētu grīstu konkrēto izslēgšanas iemeslu. Atsevišķas grīstes un spolētos diegus tiešām izslēdza, jo šie veidi tiek īpaši apstrādāti, tos pārklājot un impregnējot, un to karsēšanas zudumi pārsniedz 3 %, tādējādi tiem piešķirot atšķirīgas fiziskās un ķīmiskās īpašības.

| (27) | Attiecībā uz teksturētām grīstēm ir saprotams, ka šīs grīstes nav pārklātas vai impregnētas, un to karsēšanas zudumi ir 0,3–0,13 % apmērā. Tādējādi tie ir pilnīgi atšķirīgi ražojumi salīdzinājumā ar impregnētām grīstēm, kurus izslēdza pagaidu posmā. Otrkārt, tika konstatēts, ka, tāpat kā citas grīstes, cirstās šķiedras un filcus, teksturētās grīstes galvenokārt izmanto plastmasas nostiprināšanai kompozītmateriālā. Tāpēc gan sūdzībā, gan paziņojumā par procedūras sākšanu tās ir pilnībā ietvertas ražojuma klāsta definīcijā un nav pamatojuma to izslēgšanai. |
| --- | --- |

(27)

Attiecībā uz teksturētām grīstēm ir saprotams, ka šīs grīstes nav pārklātas vai impregnētas, un to karsēšanas zudumi ir 0,3–0,13 % apmērā. Tādējādi tie ir pilnīgi atšķirīgi ražojumi salīdzinājumā ar impregnētām grīstēm, kurus izslēdza pagaidu posmā. Otrkārt, tika konstatēts, ka, tāpat kā citas grīstes, cirstās šķiedras un filcus, teksturētās grīstes galvenokārt izmanto plastmasas nostiprināšanai kompozītmateriālā. Tāpēc gan sūdzībā, gan paziņojumā par procedūras sākšanu tās ir pilnībā ietvertas ražojuma klāsta definīcijā un nav pamatojuma to izslēgšanai.

| (28) | Tādējādi tika secināts, ka teksturētās grīstes skaidri un neapstrīdami attiecas uz šīs procedūras ražojumu klāstu un prasība par to izslēgšanu no šā klāsta nav pietiekami pamatota ar faktiem, un tāpēc tā ir jānoraida. |
| --- | --- |

(28)

Tādējādi tika secināts, ka teksturētās grīstes skaidri un neapstrīdami attiecas uz šīs procedūras ražojumu klāstu un prasība par to izslēgšanu no šā klāsta nav pietiekami pamatota ar faktiem, un tāpēc tā ir jānoraida.

1.3.   Secinājumi

| (29) | Attiecībā uz ražojumu klāstu turpmākas prasības netika iesniegtas. |
| --- | --- |

(29)

Attiecībā uz ražojumu klāstu turpmākas prasības netika iesniegtas.

| (30) | Ņemot vērā iepriekš minēto, tika uzskatīts par atbilstošu pārskatīt ražojumu klāsta definīciju, kā noteikts pagaidu regulā. Tādējādi saskaņā ar galīgo definīciju attiecīgais ražojums ir cirstā stikla šķiedra, kuras pavedienu garums nepārsniedz 50 mm, stiklšķiedras grīstes, izņemot impregnētas un pārklātas stiklšķiedras grīstes, kuru karsēšanas zudumi pārsniedz 3 % (kā noteikts ISO standartā 1887), kā arī filci, ko izgatavo no stikla elementāršķiedras pavedieniem, izņemot stikla vates filcus. |
| --- | --- |

(30)

Ņemot vērā iepriekš minēto, tika uzskatīts par atbilstošu pārskatīt ražojumu klāsta definīciju, kā noteikts pagaidu regulā. Tādējādi saskaņā ar galīgo definīciju attiecīgais ražojums ir cirstā stikla šķiedra, kuras pavedienu garums nepārsniedz 50 mm, stiklšķiedras grīstes, izņemot impregnētas un pārklātas stiklšķiedras grīstes, kuru karsēšanas zudumi pārsniedz 3 % (kā noteikts ISO standartā 1887), kā arī filci, ko izgatavo no stikla elementāršķiedras pavedieniem, izņemot stikla vates filcus.

2.   Līdzīgais ražojums

| (31) | Tā kā nav iesniegta neviena prasība vai piezīme un ņemot vērā konstatējumus, kas iepriekš minēti 13.–23. apsvērumā, ar šo apstiprina pagaidu regulas 20. apsvērumā izdarītos secinājumus. |
| --- | --- |

(31)

Tā kā nav iesniegta neviena prasība vai piezīme un ņemot vērā konstatējumus, kas iepriekš minēti 13.–23. apsvērumā, ar šo apstiprina pagaidu regulas 20. apsvērumā izdarītos secinājumus.

D.   DEMPINGS

1.   Tirgus ekonomikas režīms (TER)

| (32) | Pēc pagaidu pasākumu publicēšanas viens ražotājs eksportētājs/grupa, kam nepiemēroja tirgus ekonomikas režīmu (turpmāk tekstā – “TER”), atkārtoja, ka nepiekrīt sava TER pieprasījuma noraidījumam. Tomēr attiecīgais ražotājs eksportētājs/grupa tikai atkārtoja prasības, kuras jau bija iesniegtas procedūrā iepriekš, neiesniedzot nekādus jaunus argumentus. Jāatgādina, ka, kā paskaidrots pagaidu regulā, šie argumenti jau tika sīki izskatīti, personiski sazinoties ar attiecīgo ražotāju eksportētāju/grupu. |
| --- | --- |

(32)

Pēc pagaidu pasākumu publicēšanas viens ražotājs eksportētājs/grupa, kam nepiemēroja tirgus ekonomikas režīmu (turpmāk tekstā – “TER”), atkārtoja, ka nepiekrīt sava TER pieprasījuma noraidījumam. Tomēr attiecīgais ražotājs eksportētājs/grupa tikai atkārtoja prasības, kuras jau bija iesniegtas procedūrā iepriekš, neiesniedzot nekādus jaunus argumentus. Jāatgādina, ka, kā paskaidrots pagaidu regulā, šie argumenti jau tika sīki izskatīti, personiski sazinoties ar attiecīgo ražotāju eksportētāju/grupu.

| (33) | Turklāt pēc galīgā paziņojuma sniegšanas attiecīgais ražotājs eksportētājs/grupa apgalvoja, ka Komisija nepievērsa uzmanību jauniem pierādījumiem, kuri bija iesniegti. Šajā sakarā tiek norādīts, ka minētie pierādījumi bija tikai daži dokumenti, kurus iesniedza, lai uzturētu iepriekš ierosinātu argumentu, uz kuru jau saņemta atbilde, attiecībā uz uzņēmuma direktoru valdes veidošanu. Tādējādi netika iesniegti jauni pierādījumi, kuri liktu apšaubīt lēmumu noraidīt attiecīgā ražotāja eksportētāja/grupas TER pieprasījumu. |
| --- | --- |

(33)

Turklāt pēc galīgā paziņojuma sniegšanas attiecīgais ražotājs eksportētājs/grupa apgalvoja, ka Komisija nepievērsa uzmanību jauniem pierādījumiem, kuri bija iesniegti. Šajā sakarā tiek norādīts, ka minētie pierādījumi bija tikai daži dokumenti, kurus iesniedza, lai uzturētu iepriekš ierosinātu argumentu, uz kuru jau saņemta atbilde, attiecībā uz uzņēmuma direktoru valdes veidošanu. Tādējādi netika iesniegti jauni pierādījumi, kuri liktu apšaubīt lēmumu noraidīt attiecīgā ražotāja eksportētāja/grupas TER pieprasījumu.

| (34) | Tāpēc ar šo galīgi apstiprina pagaidu konstatējumus attiecībā uz attiecīgā ražotāja eksportētāja/grupas TER pieprasījumu. |
| --- | --- |

(34)

Tāpēc ar šo galīgi apstiprina pagaidu konstatējumus attiecībā uz attiecīgā ražotāja eksportētāja/grupas TER pieprasījumu.

| (35) | Tā kā nav saņemti citi komentāri, ar šo tiek galīgi apstiprināts pagaidu regulas 21.–29. apsvēruma saturs attiecībā uz TER konstatējumiem. |
| --- | --- |

(35)

Tā kā nav saņemti citi komentāri, ar šo tiek galīgi apstiprināts pagaidu regulas 21.–29. apsvēruma saturs attiecībā uz TER konstatējumiem.

2.   Atsevišķs režīms (AR)

| (36) | Pēc pagaidu paziņojuma sniegšanas minētais ražotājs eksportētājs/grupa, kas izteica piezīmes par lēmumu attiecībā uz savu TER, pauda, ka nepiekrīt atteikumam piešķirt tam atsevišķu režīmu (turpmāk – “AR”). Tā apgalvoja, ka Komisija nav sniegusi pietiekamu pamatojumu par AR pieprasījuma noraidīšanu. |
| --- | --- |

(36)

Pēc pagaidu paziņojuma sniegšanas minētais ražotājs eksportētājs/grupa, kas izteica piezīmes par lēmumu attiecībā uz savu TER, pauda, ka nepiekrīt atteikumam piešķirt tam atsevišķu režīmu (turpmāk – “AR”). Tā apgalvoja, ka Komisija nav sniegusi pietiekamu pamatojumu par AR pieprasījuma noraidīšanu.

| (37) | Šajā sakarā tiek atkārtots, ka, kā minēts pagaidu regulas 26. apsvērumā attiecībā uz TER analīzi, lielāko daļu direktoru minētā uzņēmuma direktoru valdē iecēla uzņēmums, kura lielākā daļa pieder valstij. Tāpēc nevar izslēgt nozīmīgu valsts iejaukšanos minētā ražotāja eksportētāja lēmumu pieņemšanas procesā. |
| --- | --- |

(37)

Šajā sakarā tiek atkārtots, ka, kā minēts pagaidu regulas 26. apsvērumā attiecībā uz TER analīzi, lielāko daļu direktoru minētā uzņēmuma direktoru valdē iecēla uzņēmums, kura lielākā daļa pieder valstij. Tāpēc nevar izslēgt nozīmīgu valsts iejaukšanos minētā ražotāja eksportētāja lēmumu pieņemšanas procesā.

| (38) | Rezultātā attiecībā uz šo ražotāju eksportētāju tika apstiprināts, ka, tā kā minētais ražotājs eksportētājs neuzrādīja pietiekamu neatkarību no valsts, tas neatbilst pamatregulas 9. panta 5. punktā noteiktajam kritērijam, un tāpēc AR pieprasījums ir jānoraida. |
| --- | --- |

(38)

Rezultātā attiecībā uz šo ražotāju eksportētāju tika apstiprināts, ka, tā kā minētais ražotājs eksportētājs neuzrādīja pietiekamu neatkarību no valsts, tas neatbilst pamatregulas 9. panta 5. punktā noteiktajam kritērijam, un tāpēc AR pieprasījums ir jānoraida.

| (39) | Pēc galīgā paziņojuma sniegšanas iepriekš minētais ražotājs eksportētājs un citi ražotāji eksportētāji, kuriem nepiešķīra AR, apgalvoja, ka lēmums noraidīt to AR pieprasījumus nebija saskaņā ar PTO šķīrējtiesas ziņojumu strīdus procedūrā DS 397 par galīgiem antidempinga pasākumiem attiecībā uz dažiem dzelzs vai tērauda savienotājelementu veidiem no Ķīnas Tautas Republikas. Šajā sakarā jānorāda, ka iepriekš minētais šķīrējtiesas ziņojums vēl nav galīgi izstrādāts, jo to vēl nav pieņēmusi Strīdu izšķiršanas padome. Turklāt nav beidzies termiņš, kas paredzēts apelācijas iesniegšanai pret šķīrējtiesas ziņojumu. Tāpēc šo prasību noraidīja. |
| --- | --- |

(39)

Pēc galīgā paziņojuma sniegšanas iepriekš minētais ražotājs eksportētājs un citi ražotāji eksportētāji, kuriem nepiešķīra AR, apgalvoja, ka lēmums noraidīt to AR pieprasījumus nebija saskaņā ar PTO šķīrējtiesas ziņojumu strīdus procedūrā DS 397 par galīgiem antidempinga pasākumiem attiecībā uz dažiem dzelzs vai tērauda savienotājelementu veidiem no Ķīnas Tautas Republikas. Šajā sakarā jānorāda, ka iepriekš minētais šķīrējtiesas ziņojums vēl nav galīgi izstrādāts, jo to vēl nav pieņēmusi Strīdu izšķiršanas padome. Turklāt nav beidzies termiņš, kas paredzēts apelācijas iesniegšanai pret šķīrējtiesas ziņojumu. Tāpēc šo prasību noraidīja.

| (40) | Rezultātā un tā kā nav iesniegtas citas piezīmes attiecībā uz AR, ar šo galīgi ir apstiprināts pagaidu regulas 30.–33. apsvēruma saturs un galīgi secināts, ka AR nav jāpiešķir nevienam no izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem/grupām, kam tika liegts TER. |
| --- | --- |

(40)

Rezultātā un tā kā nav iesniegtas citas piezīmes attiecībā uz AR, ar šo galīgi ir apstiprināts pagaidu regulas 30.–33. apsvēruma saturs un galīgi secināts, ka AR nav jāpiešķir nevienam no izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem/grupām, kam tika liegts TER.

3.   Normālā vērtība

3.1.   Normālās vērtības noteikšana ražotājam eksportētājam/grupai, kam piemērots TER

| (41) | Pēc pagaidu paziņojuma sniegšanas ražotājs eksportētājs/grupa, kam piemēroja TER, iesniedza prasību par to, ka attiecībā uz tiem ražojuma veidiem, kurus iekšzemes tirgū nepārdod reprezentatīvā daudzumā (vai nepārdod vispār), līdzīgā ražojuma normālā vērtība jāaprēķina, pamatojoties uz salikto normālo vērtību un nevis tā, kā Komisija to darīja pagaidu posmā, t. i., izmantojot ļoti līdzīgu ražojumu veidu reprezentatīvās iekšzemes cenas (tās attiecīgi koriģējot) normālās vērtības noteikšanai. |
| --- | --- |

(41)

Pēc pagaidu paziņojuma sniegšanas ražotājs eksportētājs/grupa, kam piemēroja TER, iesniedza prasību par to, ka attiecībā uz tiem ražojuma veidiem, kurus iekšzemes tirgū nepārdod reprezentatīvā daudzumā (vai nepārdod vispār), līdzīgā ražojuma normālā vērtība jāaprēķina, pamatojoties uz salikto normālo vērtību un nevis tā, kā Komisija to darīja pagaidu posmā, t. i., izmantojot ļoti līdzīgu ražojumu veidu reprezentatīvās iekšzemes cenas (tās attiecīgi koriģējot) normālās vērtības noteikšanai.

| (42) | Prasību apstiprināja, un tāpēc nereprezentatīvo veidu (t. i., to iekšzemes pārdevumu, kuri veidoja mazāk par 5 % no eksporta pārdevumiem Eiropas Savienībā vai kurus vispār nepārdeva iekšzemes tirgū) normālā vērtība tika aprēķināta, pamatojoties uz ražošanas izmaksām katram ražojuma veidam, kurām pieskaitīja pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas un peļņu. Ja ražojumu pārdeva iekšzemes tirgū, tika izmantota visu darījumu peļņa iekšzemes tirgū katram attiecīgā ražojuma veidam (konstatēja, ka visi šo ražojumu veidu iekšzemes pārdevumu darījumi bija rentabli, tāpēc skaidri tika ievērota pamatregulas 2. panta 4. punktā minētā pārbaude). Ja ražojumu nepārdeva iekšējā tirgū, tika izmantota vidējā peļņa. Vienam ražojuma veidam, kura ražošanas izmaksas nebija zināmas, izmantoja ļoti līdzīga ražojuma salikto normālo vērtību. |
| --- | --- |

(42)

Prasību apstiprināja, un tāpēc nereprezentatīvo veidu (t. i., to iekšzemes pārdevumu, kuri veidoja mazāk par 5 % no eksporta pārdevumiem Eiropas Savienībā vai kurus vispār nepārdeva iekšzemes tirgū) normālā vērtība tika aprēķināta, pamatojoties uz ražošanas izmaksām katram ražojuma veidam, kurām pieskaitīja pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas un peļņu. Ja ražojumu pārdeva iekšzemes tirgū, tika izmantota visu darījumu peļņa iekšzemes tirgū katram attiecīgā ražojuma veidam (konstatēja, ka visi šo ražojumu veidu iekšzemes pārdevumu darījumi bija rentabli, tāpēc skaidri tika ievērota pamatregulas 2. panta 4. punktā minētā pārbaude). Ja ražojumu nepārdeva iekšējā tirgū, tika izmantota vidējā peļņa. Vienam ražojuma veidam, kura ražošanas izmaksas nebija zināmas, izmantoja ļoti līdzīga ražojuma salikto normālo vērtību.

| (43) | Attiecībā uz pārējiem ražojuma veidiem turpmāk pārbaudīja, vai katru attiecīgā ražojuma veidu, kuru pārdod iekšzemes tirgū reprezentatīvos daudzumos, var uzskatīt par pārdotu parastajā tirdzniecības apritē saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu, kā minēts pagaidu regulas 37.–40. apsvērumā. |
| --- | --- |

(43)

Attiecībā uz pārējiem ražojuma veidiem turpmāk pārbaudīja, vai katru attiecīgā ražojuma veidu, kuru pārdod iekšzemes tirgū reprezentatīvos daudzumos, var uzskatīt par pārdotu parastajā tirdzniecības apritē saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu, kā minēts pagaidu regulas 37.–40. apsvērumā.

| (44) | Turpmākā izmeklēšanā konstatēja, ka tikai dažu salīdzināmo ražojuma veidu rentablie pārdošanas apjomi bija lielāki par 80 % no pārdošanas kopapjoma iekšzemes tirgū, un tāpēc visus pārdošanas apjomus iekšzemes tirgū varēja izmantot šo ražojuma veidu normālās vērtības vidējās cenas aprēķināšanā. Pārējiem veidiem izmantoja tikai rentablo pārdošanas apjomu. |
| --- | --- |

(44)

Turpmākā izmeklēšanā konstatēja, ka tikai dažu salīdzināmo ražojuma veidu rentablie pārdošanas apjomi bija lielāki par 80 % no pārdošanas kopapjoma iekšzemes tirgū, un tāpēc visus pārdošanas apjomus iekšzemes tirgū varēja izmantot šo ražojuma veidu normālās vērtības vidējās cenas aprēķināšanā. Pārējiem veidiem izmantoja tikai rentablo pārdošanas apjomu.

| (45) | Pēc galīgā paziņojuma sniegšanas ražotājs eksportētājs/grupa, kam piešķīra TER, apgalvoja, ka metodika, kuru izmanto nereprezentatīvu ražojuma veidu normālo vērtību noteikšanai, kā iepriekš minēts 42. apsvērumā, t. i., izmantojot attiecīgo ražojuma veidu rentablo darbību peļņu, ir pretrunā pamatregulas 2. panta 6. punktam. Turklāt ražotājs eksportētājs/grupa apgalvoja, ka saskaņā ar standarta praksi tiek izmantota visu ražojuma veidu visu rentablo darījumu vidējā peļņa, lai noteiktu konkrēta ražojuma veida normālo vērtību, un ka jebkuras izmaiņas šajā praksē būtu pretrunā juridiskās noteiktības principam. |
| --- | --- |

(45)

Pēc galīgā paziņojuma sniegšanas ražotājs eksportētājs/grupa, kam piešķīra TER, apgalvoja, ka metodika, kuru izmanto nereprezentatīvu ražojuma veidu normālo vērtību noteikšanai, kā iepriekš minēts 42. apsvērumā, t. i., izmantojot attiecīgo ražojuma veidu rentablo darbību peļņu, ir pretrunā pamatregulas 2. panta 6. punktam. Turklāt ražotājs eksportētājs/grupa apgalvoja, ka saskaņā ar standarta praksi tiek izmantota visu ražojuma veidu visu rentablo darījumu vidējā peļņa, lai noteiktu konkrēta ražojuma veida normālo vērtību, un ka jebkuras izmaiņas šajā praksē būtu pretrunā juridiskās noteiktības principam.

| (46) | Jānorāda, ka 42. apsvērumā minētā metodoloģija ir saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punktu, un atbilstīgi tai peļņas summu pamatā jābūt faktiskiem datiem par līdzīgā ražojuma pārdošanu parastajā tirdzniecības apritē, ko veic eksportētājs vai ražotājs. Vārdu “līdzīgā ražojuma” lietojums neizslēdz līdzīgā ražojuma parastās tirdzniecības aprites datu dalījumu starp eksportētāju vai ražotāju. Vārdu “līdzīga ražojuma” lietojums neizslēdz to, ka attiecīgos gadījumos izmeklējamo ražojumu iedala ražojumu veidos. Turklāt spēkā esošā PTO judikatūra (4) paredz, ka nevar neņemt vērā tādu faktiskās peļņas normu, kura noteikta to attiecīgo ražojuma veidu darījumiem parastajā tirdzniecības apritē, kuriem jānosaka normālā vērtība. Jānorāda arī, ka attiecīgais ražotājs eksportētājs/grupa nepierādīja, ka to ražojuma veidu darījumi, kuriem jānosaka normālā vērtība, būtu uzskatāmi par tādiem, kas nav notikuši parastajā tirdzniecības apritē. Visbeidzot, jānorāda, ka iepriekš aprakstītā metodika ir objektīva. Gadījumos, kad peļņas procents no attiecīgo ražojumu veidu pārdevumiem parastajā tirdzniecības apritē ir zemāks par visu ražojumu veidu vidējo svērto peļņu parastajā tirdzniecības apritē, normālās vērtības noteikšanai izmanto attiecīgo ražojuma veidu zemāko peļņas procentu. Tāpēc šo prasību noraida. |
| --- | --- |

(46)

Jānorāda, ka 42. apsvērumā minētā metodoloģija ir saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punktu, un atbilstīgi tai peļņas summu pamatā jābūt faktiskiem datiem par līdzīgā ražojuma pārdošanu parastajā tirdzniecības apritē, ko veic eksportētājs vai ražotājs. Vārdu “līdzīgā ražojuma” lietojums neizslēdz līdzīgā ražojuma parastās tirdzniecības aprites datu dalījumu starp eksportētāju vai ražotāju. Vārdu “līdzīga ražojuma” lietojums neizslēdz to, ka attiecīgos gadījumos izmeklējamo ražojumu iedala ražojumu veidos. Turklāt spēkā esošā PTO judikatūra (4) paredz, ka nevar neņemt vērā tādu faktiskās peļņas normu, kura noteikta to attiecīgo ražojuma veidu darījumiem parastajā tirdzniecības apritē, kuriem jānosaka normālā vērtība. Jānorāda arī, ka attiecīgais ražotājs eksportētājs/grupa nepierādīja, ka to ražojuma veidu darījumi, kuriem jānosaka normālā vērtība, būtu uzskatāmi par tādiem, kas nav notikuši parastajā tirdzniecības apritē. Visbeidzot, jānorāda, ka iepriekš aprakstītā metodika ir objektīva. Gadījumos, kad peļņas procents no attiecīgo ražojumu veidu pārdevumiem parastajā tirdzniecības apritē ir zemāks par visu ražojumu veidu vidējo svērto peļņu parastajā tirdzniecības apritē, normālās vērtības noteikšanai izmanto attiecīgo ražojuma veidu zemāko peļņas procentu. Tāpēc šo prasību noraida.

3.2.   Normālās vērtības noteikšana ražotājiem eksportētājiem/grupām, kam nav piemērots TER

a)   Analogā valsts

| (47) | Pēc pagaidu paziņojuma sniegšanas viena ieinteresētā persona norādīja, ka Turciju nevar izmantot kā analogo valsti, un ieteica šajā sakarā izmantot Malaiziju. Šis komentārs netika tālāk pamatots un tāpēc netika ņemts vērā. |
| --- | --- |

(47)

Pēc pagaidu paziņojuma sniegšanas viena ieinteresētā persona norādīja, ka Turciju nevar izmantot kā analogo valsti, un ieteica šajā sakarā izmantot Malaiziju. Šis komentārs netika tālāk pamatots un tāpēc netika ņemts vērā.

| (48) | Tiek norādīts, ka pēc spolēto diegu izslēgšanas no izmeklēšanas ražojumu klāsta (skatīt iepriekš), fakts, ka spolētos diegus neražo Turcijā, vairs neliedz izvēlēties Turciju kā analogo valsti, jo neradīsies vajadzība veidot jebkura izmeklēšanā iesaistītā ražojuma veida normālo vērtību (skatīt arī turpmāk 50. un 51. apsvērumu). |
| --- | --- |

(48)

Tiek norādīts, ka pēc spolēto diegu izslēgšanas no izmeklēšanas ražojumu klāsta (skatīt iepriekš), fakts, ka spolētos diegus neražo Turcijā, vairs neliedz izvēlēties Turciju kā analogo valsti, jo neradīsies vajadzība veidot jebkura izmeklēšanā iesaistītā ražojuma veida normālo vērtību (skatīt arī turpmāk 50. un 51. apsvērumu).

| (49) | Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek galīgi secināts, ka Turcija būtu jāizmanto kā analogā valsts šajā procedūrā. |
| --- | --- |

(49)

Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek galīgi secināts, ka Turcija būtu jāizmanto kā analogā valsts šajā procedūrā.

b)   Normālās vērtības noteikšana

| (50) | Pēc pagaidu paziņojuma sniegšanas viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka līdzīga ražojuma normālā vērtība Turcijā var nebūt precīza, jo Turcijas uzņēmuma, kurš sadarbojas, izdevumu struktūra ir izkropļota. Izmeklēšana tiešām noskaidroja, ka Turcijas uzņēmumam, kurš sadarbojas, bija ievērojamas finanšu izmaksas, kuras varēja izkropļot normālās vērtības aprēķinu, jo īpaši salikto aprēķinu. |
| --- | --- |

(50)

Pēc pagaidu paziņojuma sniegšanas viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka līdzīga ražojuma normālā vērtība Turcijā var nebūt precīza, jo Turcijas uzņēmuma, kurš sadarbojas, izdevumu struktūra ir izkropļota. Izmeklēšana tiešām noskaidroja, ka Turcijas uzņēmumam, kurš sadarbojas, bija ievērojamas finanšu izmaksas, kuras varēja izkropļot normālās vērtības aprēķinu, jo īpaši salikto aprēķinu.

| (51) | Tāpēc, lai izvairītos no jebkuras iespējamas aprēķinu izkropļošanas, nolēma sadalīt ražojuma veidus grupās un noteikt tikai galvenās ražojumu īpašības. Šis sadalījums grupās uzlaboja attiecīgā ražojuma un Turcijas līdzīgā ražojuma pārdošanas apjomu salīdzināmību un ļāva izmantot faktiskās cenas saliktās normālās vērtības vietā, kuras aprēķināšanai būtu jāizmanto pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas (kuras, iespējams, izkropļo finanšu izmaksas). |
| --- | --- |

(51)

Tāpēc, lai izvairītos no jebkuras iespējamas aprēķinu izkropļošanas, nolēma sadalīt ražojuma veidus grupās un noteikt tikai galvenās ražojumu īpašības. Šis sadalījums grupās uzlaboja attiecīgā ražojuma un Turcijas līdzīgā ražojuma pārdošanas apjomu salīdzināmību un ļāva izmantot faktiskās cenas saliktās normālās vērtības vietā, kuras aprēķināšanai būtu jāizmanto pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas (kuras, iespējams, izkropļo finanšu izmaksas).

4.   Eksporta cena un cenu salīdzinājums

| (52) | Tā kā nav iesniegta neviena piezīme, ar šo galīgi apstiprina pagaidu regulas 48.–50. apsvēruma saturu attiecībā uz eksporta cenas noteikšanu un eksporta cenu salīdzināšanu ar atbilstīgo normālo vērtību. |
| --- | --- |

(52)

Tā kā nav iesniegta neviena piezīme, ar šo galīgi apstiprina pagaidu regulas 48.–50. apsvēruma saturu attiecībā uz eksporta cenas noteikšanu un eksporta cenu salīdzināšanu ar atbilstīgo normālo vērtību.

5.   Dempinga starpības

| (53) | Tā kā nav iesniegta neviena piezīme, ar šo galīgi apstiprina pagaidu regulas 51.–54. apsvēruma saturu attiecībā uz dempinga starpības aprēķināšanas vispārējo metodoloģiju. |
| --- | --- |

(53)

Tā kā nav iesniegta neviena piezīme, ar šo galīgi apstiprina pagaidu regulas 51.–54. apsvēruma saturu attiecībā uz dempinga starpības aprēķināšanas vispārējo metodoloģiju.

| (54) | Ņemot vērā iepriekš minētās izmaiņas normālās vērtības aprēķināšanā un pēc dažu aprēķina kļūdu izlabošanas, beidzot noteica dempinga summu, kuru izteica procentos no CIF neto cenas līdz Kopienas robežai pirms nodokļu nomaksas, un tā ir šāda:

  1.   tabula







  Dempinga starpības |
| --- | --- |
| Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd., un Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu | 9,6 % |
| Citi uzņēmumi, kuri sadarbojas | 29,7 % |

(54)

Ņemot vērā iepriekš minētās izmaiņas normālās vērtības aprēķināšanā un pēc dažu aprēķina kļūdu izlabošanas, beidzot noteica dempinga summu, kuru izteica procentos no CIF neto cenas līdz Kopienas robežai pirms nodokļu nomaksas, un tā ir šāda:

1.   tabula

Dempinga starpības

Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd., un Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu

9,6 %

Citi uzņēmumi, kuri sadarbojas

29,7 %

E.   KAITĒJUMS

| (55) | Jānorāda, ka pēc spolēto diegu izslēgšanas no ražojumu klāsta (skatīt iepriekš 13.–23. apsvērumu), kaitējuma analīze bija jāpielāgo trīs pārējiem pamatražojuma veidiem: grīstēm, cirstai šķiedrai un filciem. Tas radīja vajadzību pārskatīt dažus kaitējuma rādītājus, importa par dempinga cenām apjomu, kā arī cenu samazinājuma aprēķinu un kaitējuma novēršanas līmeni. |
| --- | --- |

(55)

Jānorāda, ka pēc spolēto diegu izslēgšanas no ražojumu klāsta (skatīt iepriekš 13.–23. apsvērumu), kaitējuma analīze bija jāpielāgo trīs pārējiem pamatražojuma veidiem: grīstēm, cirstai šķiedrai un filciem. Tas radīja vajadzību pārskatīt dažus kaitējuma rādītājus, importa par dempinga cenām apjomu, kā arī cenu samazinājuma aprēķinu un kaitējuma novēršanas līmeni.

1.   Eiropas Savienības ražošanas nozare

| (56) | Attiecībā uz ES ražošanas nozares definīciju un ES ražotāju izlases reprezentativitāti nav saņemtas jaunas piezīmes vai prasības. Ņemot vērā iepriekš minēto un faktu, ka no ražojumu klāsta izslēgtais ražojuma veids, t. i., spolētie diegi, ir ES ražotāju ražošanas un pārdošanas neliela daļa, ar šo apstiprina pagaidu regulas 56.–58. apsvērumā izdarītos secinājumus. |
| --- | --- |

(56)

Attiecībā uz ES ražošanas nozares definīciju un ES ražotāju izlases reprezentativitāti nav saņemtas jaunas piezīmes vai prasības. Ņemot vērā iepriekš minēto un faktu, ka no ražojumu klāsta izslēgtais ražojuma veids, t. i., spolētie diegi, ir ES ražotāju ražošanas un pārdošanas neliela daļa, ar šo apstiprina pagaidu regulas 56.–58. apsvērumā izdarītos secinājumus.

2.   Patēriņš Eiropas Savienībā

| (57) | Attiecībā uz patēriņu ES jānorāda, ka, kā iepriekš minēts 55. apsvērumā, izslēdzot vienu no četriem pamatražojuma veidiem, t. i., spolētos diegus, notika patēriņa apjomu ES pārskatīšana. |
| --- | --- |

(57)

Attiecībā uz patēriņu ES jānorāda, ka, kā iepriekš minēts 55. apsvērumā, izslēdzot vienu no četriem pamatražojuma veidiem, t. i., spolētos diegus, notika patēriņa apjomu ES pārskatīšana.

| (58) | Ņemot vērā iepriekš minēto pārskatīšanu, kopējais patēriņš ES attiecīgajā periodā attīstījās šādi:

  2.   tabula










  Patēriņš ES |
| --- | --- |
| | 2006 | 2007 | 2008 | IP |
| Vienības (tonnās) | 903 351 | 944 137 | 937 373 | 697 128 |
| Indekss | 100 | 105 | 104 | 77 |

(58)

Ņemot vērā iepriekš minēto pārskatīšanu, kopējais patēriņš ES attiecīgajā periodā attīstījās šādi:

2.   tabula

Patēriņš ES

2006

2007

2008

IP

Vienības (tonnās)

903 351

944 137

937 373

697 128

Indekss

100

105

104

77

| (59) | Iepriekš minētā patēriņa tendence ir līdzīga tendencei, kuru novēroja attiecībā uz ražojumu šajā izmeklēšanā, kā noteikts pagaidu regulā, t. i., pieaugums par apmēram 5 % laikposmā no 2007. līdz 2008. gadam un tad ievērojams kritums par 23 % izmeklēšanas periodā salīdzinājumā ar 2006. gadu. |
| --- | --- |

(59)

Iepriekš minētā patēriņa tendence ir līdzīga tendencei, kuru novēroja attiecībā uz ražojumu šajā izmeklēšanā, kā noteikts pagaidu regulā, t. i., pieaugums par apmēram 5 % laikposmā no 2007. līdz 2008. gadam un tad ievērojams kritums par 23 % izmeklēšanas periodā salīdzinājumā ar 2006. gadu.

3.   Imports no attiecīgās valsts

| (60) | Ņemot vērā spolēto diegu izslēgšanu no ražojumu klāsta, dati par importu bija jāpārskata. |
| --- | --- |

(60)

Ņemot vērā spolēto diegu izslēgšanu no ražojumu klāsta, dati par importu bija jāpārskata.

| (61) | Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka imports no ĶTR no ražotājiem, kas saistīti ar ES ražošanas nozari, ir jāizslēdz no attiecīgā importa. |
| --- | --- |

(61)

Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka imports no ĶTR no ražotājiem, kas saistīti ar ES ražošanas nozari, ir jāizslēdz no attiecīgā importa.

| (62) | Šajā sakarā vispirms jāatgādina, ka, kā jau minēts pagaidu regulas 58. apsvērumā, izmeklēšanas periodā izlasē iekļauto ražotāju importa apjoms no ĶTR veidoja mazāk nekā 4 % no kopējā Ķīnas importa. Šī situācija nav mainījusies pēc spolēto diegu izslēgšanas no ražojumu klāsta. |
| --- | --- |

(62)

Šajā sakarā vispirms jāatgādina, ka, kā jau minēts pagaidu regulas 58. apsvērumā, izmeklēšanas periodā izlasē iekļauto ražotāju importa apjoms no ĶTR veidoja mazāk nekā 4 % no kopējā Ķīnas importa. Šī situācija nav mainījusies pēc spolēto diegu izslēgšanas no ražojumu klāsta.

| (63) | Ņemot vērā, ka tikai divi ES ražotāji importēja attiecīgo ražojumu no ĶTR izmeklēšanas periodā, šā importa precīzu apjomu nevar atklāt konfidencialitātes iemeslu dēļ. Jebkurā gadījumā, pat atņemot importa summu par katru attiecīgā perioda gadu, importa apjoma un tirgus daļu tendence paliktu lielākoties nemainīga. Importa par dempinga cenām tirgus daļa samazinātos tikai par mazāk nekā vienu procenta punktu par katru attiecīgā perioda gadu, tādējādi neietekmējot vispārējo tendenci attiecīgajā periodā. |
| --- | --- |

(63)

Ņemot vērā, ka tikai divi ES ražotāji importēja attiecīgo ražojumu no ĶTR izmeklēšanas periodā, šā importa precīzu apjomu nevar atklāt konfidencialitātes iemeslu dēļ. Jebkurā gadījumā, pat atņemot importa summu par katru attiecīgā perioda gadu, importa apjoma un tirgus daļu tendence paliktu lielākoties nemainīga. Importa par dempinga cenām tirgus daļa samazinātos tikai par mazāk nekā vienu procenta punktu par katru attiecīgā perioda gadu, tādējādi neietekmējot vispārējo tendenci attiecīgajā periodā.

| (64) | Pēc spolēto diegu izslēgšanas pārskatītie importa dati ir šādi: |
| --- | --- |

(64)

Pēc spolēto diegu izslēgšanas pārskatītie importa dati ir šādi:

a)   Apjomi

3.   tabula

| Imports no ĶTR (apjomi) |
| --- |
| | 2006 | 2007 | 2008 | IP |
| Vienības (tonnās) | 71 061 | 110 641 | 132 023 | 98 723 |
| Indekss | 100 | 156 | 186 | 139 |

Imports no ĶTR (apjomi)

2006

2007

2008

IP

Vienības (tonnās)

71 061

110 641

132 023

98 723

Indekss

100

156

186

139

b)   Tirgus daļa

4.   tabula

| Imports no ĶTR (tirgus daļa) |
| --- |
| | 2006 | 2007 | 2008 | IP |
| Tirgus daļa (%) | 7,9 % | 11,7 % | 14,1 % | 14,2 % |
| Indekss | 100 | 149 | 179 | 180 |

Imports no ĶTR (tirgus daļa)

2006

2007

2008

IP

Tirgus daļa (%)

7,9 %

11,7 %

14,1 %

14,2 %

Indekss

100

149

179

180

| (65) | Pēc šīm pārmaiņām tendences, kas novērotas pagaidu posmā attiecībā uz attiecīgā ražojuma importa apjomu, ir tikai nedaudz mainījušās. Tomēr gan absolūtais, gan relatīvais importa apjoma pieaugums paliek ievērojams. Šāda importa apjoms ļoti ātri palielinājās attiecīgajā periodā, īpaši laikposmā no 2006. līdz 2008. gadam (par 86 %), pēc kura Ķīnas importa apjoms samazinājās vispārēja pieprasījuma krituma dēļ. Tomēr šā importa tirgus daļa turpināja palielināties laikposmā no 2008. gada līdz IP, un visā periodā tā palielinājās par 6,3 procentpunktiem. |
| --- | --- |

(65)

Pēc šīm pārmaiņām tendences, kas novērotas pagaidu posmā attiecībā uz attiecīgā ražojuma importa apjomu, ir tikai nedaudz mainījušās. Tomēr gan absolūtais, gan relatīvais importa apjoma pieaugums paliek ievērojams. Šāda importa apjoms ļoti ātri palielinājās attiecīgajā periodā, īpaši laikposmā no 2006. līdz 2008. gadam (par 86 %), pēc kura Ķīnas importa apjoms samazinājās vispārēja pieprasījuma krituma dēļ. Tomēr šā importa tirgus daļa turpināja palielināties laikposmā no 2008. gada līdz IP, un visā periodā tā palielinājās par 6,3 procentpunktiem.

c)   Cenu dinamika

| (66) | Pēc spolēto diegu izslēgšanas attiecīgā ražojuma vidējā CIF importa cena ievērojami samazinājās (par apmēram 3 %).

  5.   tabula










  Imports no ĶTR (cenas) |
| --- | --- |
| | 2006 | 2007 | 2008 | IP |
| Vidējā cena/par tonnu (EUR) | 901 | 907 | 945 | 909 |
| Indekss | 100 | 101 | 105 | 101 |

(66)

Pēc spolēto diegu izslēgšanas attiecīgā ražojuma vidējā CIF importa cena ievērojami samazinājās (par apmēram 3 %).

5.   tabula

Imports no ĶTR (cenas)

2006

2007

2008

IP

Vidējā cena/par tonnu (EUR)

901

907

945

909

Indekss

100

101

105

101

| (67) | Tomēr iepriekšējā tabulā redzams, ka stabilu cenu tendence attiecīgajā periodā nav mainījusies, tāpēc var apstiprināt secinājumu attiecībā uz šā importa cenas tendenci, kā to nosaka pagaidu regula. |
| --- | --- |

(67)

Tomēr iepriekšējā tabulā redzams, ka stabilu cenu tendence attiecīgajā periodā nav mainījusies, tāpēc var apstiprināt secinājumu attiecībā uz šā importa cenas tendenci, kā to nosaka pagaidu regula.

d)   Cenu samazinājums

| (68) | Attiecībā uz cenu samazinājuma aprēķinu bija jāpārskata pagaidu starpības, jo spolēto diegu izslēgšana no ražojumu klāsta radīja vajadzību izņemt attiecīgo pārdošanas apjomu no kaitējuma aprēķiniem. |
| --- | --- |

(68)

Attiecībā uz cenu samazinājuma aprēķinu bija jāpārskata pagaidu starpības, jo spolēto diegu izslēgšana no ražojumu klāsta radīja vajadzību izņemt attiecīgo pārdošanas apjomu no kaitējuma aprēķiniem.

| (69) | Turklāt, tāpat kā attiecībā uz dempingu izmeklēšanā (skatīt iepriekš 50. un 51. apsvērumu), tika pieņemts lēmums sadalīt ražojuma veidus grupās un atšķirt tikai ražojuma pamatīpašības. Tā rezultātā palielinājās tā Ķīnas importa apjoms, kurš bija iekļauts salīdzinājumā ar ES ražošanas nozares līdzīgā ražojuma pārdošanas apjomu, tādējādi nodrošinot samazinājuma aprēķinu labāku reprezentativitāti. |
| --- | --- |

(69)

Turklāt, tāpat kā attiecībā uz dempingu izmeklēšanā (skatīt iepriekš 50. un 51. apsvērumu), tika pieņemts lēmums sadalīt ražojuma veidus grupās un atšķirt tikai ražojuma pamatīpašības. Tā rezultātā palielinājās tā Ķīnas importa apjoms, kurš bija iekļauts salīdzinājumā ar ES ražošanas nozares līdzīgā ražojuma pārdošanas apjomu, tādējādi nodrošinot samazinājuma aprēķinu labāku reprezentativitāti.

| (70) | Visbeidzot, tika piemērota pēcimportēšanas izmaksu korekcija, ņemot vērā to, ka šīs izmaksas ir ļoti svarīgas, lai pārdotu attiecīgo ražojumu. |
| --- | --- |

(70)

Visbeidzot, tika piemērota pēcimportēšanas izmaksu korekcija, ņemot vērā to, ka šīs izmaksas ir ļoti svarīgas, lai pārdotu attiecīgo ražojumu.

| (71) | Pēc izmaiņām cenu samazinājuma aprēķinā, kurš notika šādu iemeslu dēļ: i) spolēto diegu izslēgšanas, ii) ražojuma veidu sadalīšanas grupās un iii) pēcimportēšanas izmaksu korekcijas, pārskatītās samazinājuma starpības veido līdz 18,2 %, bet vidējais cenu samazinājums ir 10,9 %. Iepriekš minētās izmaiņas tika piemērotas arī kaitējuma novēršanas līmeņa aprēķinam, skatīt regulas 134. apsvērumu. |
| --- | --- |

(71)

Pēc izmaiņām cenu samazinājuma aprēķinā, kurš notika šādu iemeslu dēļ: i) spolēto diegu izslēgšanas, ii) ražojuma veidu sadalīšanas grupās un iii) pēcimportēšanas izmaksu korekcijas, pārskatītās samazinājuma starpības veido līdz 18,2 %, bet vidējais cenu samazinājums ir 10,9 %. Iepriekš minētās izmaiņas tika piemērotas arī kaitējuma novēršanas līmeņa aprēķinam, skatīt regulas 134. apsvērumu.

| (72) | Neņemot vērā iepriekš minētās izmaiņas un tā kā nav iesniegta neviena cita prasība vai piezīme, ar šo apstiprina pagaidu regulas 61.–65. apsvērumā izdarītos secinājumus. |
| --- | --- |

(72)

Neņemot vērā iepriekš minētās izmaiņas un tā kā nav iesniegta neviena cita prasība vai piezīme, ar šo apstiprina pagaidu regulas 61.–65. apsvērumā izdarītos secinājumus.

4.   Saimnieciskais stāvoklis Eiropas Savienības ražošanas nozarē

4.1.   Kaitējuma rādītāju pārskatīšana, kas notiek spolēto diegu izslēgšanas dēļ

| (73) | Spolēto diegu izslēgšana no ražojumu klāsta radīja vajadzību koriģēt konkrētas tabulas pagaidu regulas D.4. iedaļā. Turklāt bija nedaudz jākoriģē viena izlasē iekļautā ražotāja pārdošanas dati. Jānorāda, ka izlasē iekļauto ražotāju ražošanas un pārdošanas datos bija ietverts tikai samērā neliels spolēto diegu daudzums. Tāpēc šīs korekcijas visvairāk ietekmēja rādītājus, kuru pamatā bija visu ES ražotāju dati (pārdošanas apjomi un tirgus daļa). Mazāk tika skartas izlasē iekļauto ražotāju vidējās pārdošanas cenas. Tomēr novērotās tendences arī attiecībā uz šiem rādītājiem paliek lielākoties nemainīgas salīdzinājumā ar konstatējumiem pagaidu regulā, kā parādīts nākamajās tabulās. Ņemot vērā nelielo spolēto diegu daudzumu ražotāju izlasē, spolēto diegu izslēgšana no ražojumu klāsta nav ietekmējusi finanšu rādītājus (rentabilitāti, ienākumus no ieguldījumiem (INI), naudas plūsmu un investīcijas). Lai nodrošinātu pārredzamību, turpmāk iekļautas visas, tostarp neizmainītās, tabulas, kas attiecas uz kaitējuma rādītājiem, kuri uzskaitīti pagaidu regulas D.4. iedaļā. |
| --- | --- |

(73)

Spolēto diegu izslēgšana no ražojumu klāsta radīja vajadzību koriģēt konkrētas tabulas pagaidu regulas D.4. iedaļā. Turklāt bija nedaudz jākoriģē viena izlasē iekļautā ražotāja pārdošanas dati. Jānorāda, ka izlasē iekļauto ražotāju ražošanas un pārdošanas datos bija ietverts tikai samērā neliels spolēto diegu daudzums. Tāpēc šīs korekcijas visvairāk ietekmēja rādītājus, kuru pamatā bija visu ES ražotāju dati (pārdošanas apjomi un tirgus daļa). Mazāk tika skartas izlasē iekļauto ražotāju vidējās pārdošanas cenas. Tomēr novērotās tendences arī attiecībā uz šiem rādītājiem paliek lielākoties nemainīgas salīdzinājumā ar konstatējumiem pagaidu regulā, kā parādīts nākamajās tabulās. Ņemot vērā nelielo spolēto diegu daudzumu ražotāju izlasē, spolēto diegu izslēgšana no ražojumu klāsta nav ietekmējusi finanšu rādītājus (rentabilitāti, ienākumus no ieguldījumiem (INI), naudas plūsmu un investīcijas). Lai nodrošinātu pārredzamību, turpmāk iekļautas visas, tostarp neizmainītās, tabulas, kas attiecas uz kaitējuma rādītājiem, kuri uzskaitīti pagaidu regulas D.4. iedaļā.

| (74) | Tā kā salīdzinājumā ar skaitļiem, kas minēti pagaidu regulā, izlasē iekļauto ražotāju ražošanas apjomu attīstību tikai nedaudz ietekmēja (1 % pieaugums 2008. gadā un izmeklēšanas periodā) spolēto diegu izņemšana no ražojumu klāsta, ar šo apstiprina pagaidu regulas 67. apsvērumā izdarīto secinājumu.

  6.   tabula










  ES ražošanas nozare – ražošana |
| --- | --- |
| Izlasē iekļautie ražotāji | 2006 | 2007 | 2008 | IP |
| Vienības (tonnās) | 488 335 | 503 711 | 498 739 | 310 257 |
| Indekss | 100 | 103 | 102 | 64 |

(74)

Tā kā salīdzinājumā ar skaitļiem, kas minēti pagaidu regulā, izlasē iekļauto ražotāju ražošanas apjomu attīstību tikai nedaudz ietekmēja (1 % pieaugums 2008. gadā un izmeklēšanas periodā) spolēto diegu izņemšana no ražojumu klāsta, ar šo apstiprina pagaidu regulas 67. apsvērumā izdarīto secinājumu.

6.   tabula

ES ražošanas nozare – ražošana

Izlasē iekļautie ražotāji

2006

2007

2008

IP

Vienības (tonnās)

488 335

503 711

498 739

310 257

Indekss

100

103

102

64

| (75) | ES ražošanas nozares ražošanas jauda ir kopumā samazinājusies, izslēdzot spolētos diegus, bet tas nav ietekmējis tendenci un jaudas izmantojumu. Tāpēc ar šo apstiprina pagaidu regulas 69. apsvērumā izdarīto secinājumu.

  7.   tabula










  ES ražošanas nozare – ražošanas jauda |
| --- | --- |
| Izlasē iekļautie ražotāji | 2006 | 2007 | 2008 | IP |
| Jauda (tonnās) | 567 067 | 567 822 | 580 705 | 506 509 |
| Indekss | 100 | 100 | 102 | 89 |
| Jaudas izmantojums (%) | 86 % | 89 % | 86 % | 61 % |
| Indekss | 100 | 103 | 100 | 71 |

(75)

ES ražošanas nozares ražošanas jauda ir kopumā samazinājusies, izslēdzot spolētos diegus, bet tas nav ietekmējis tendenci un jaudas izmantojumu. Tāpēc ar šo apstiprina pagaidu regulas 69. apsvērumā izdarīto secinājumu.

7.   tabula

ES ražošanas nozare – ražošanas jauda

Izlasē iekļautie ražotāji

2006

2007

2008

IP

Jauda (tonnās)

567 067

567 822

580 705

506 509

Indekss

100

100

102

89

Jaudas izmantojums (%)

86 %

89 %

86 %

61 %

Indekss

100

103

100

71

| (76) | Tā kā salīdzinājumā ar skaitļiem, kas minēti pagaidu regulā, izlasē iekļauto ražotāju krājumu attīstību tikai nedaudz ietekmēja (1 % pieaugums 2007., 2008. gadā un izmeklēšanas periodā) spolēto diegu izņemšana no ražojumu klāsta, ar šo apstiprina pagaidu regulas 70. apsvērumā izdarīto secinājumu.

  8.   tabula










  ES ražošanas nozare – krājumi |
| --- | --- |
| Izlasē iekļautie ražotāji | 2006 | 2007 | 2008 | IP |
| Vienības (tonnās) | 87 603 | 72 282 | 122 926 | 81 485 |
| Indekss | 100 | 83 | 140 | 93 |

(76)

Tā kā salīdzinājumā ar skaitļiem, kas minēti pagaidu regulā, izlasē iekļauto ražotāju krājumu attīstību tikai nedaudz ietekmēja (1 % pieaugums 2007., 2008. gadā un izmeklēšanas periodā) spolēto diegu izņemšana no ražojumu klāsta, ar šo apstiprina pagaidu regulas 70. apsvērumā izdarīto secinājumu.

8.   tabula

ES ražošanas nozare – krājumi

Izlasē iekļautie ražotāji

2006

2007

2008

IP

Vienības (tonnās)

87 603

72 282

122 926

81 485

Indekss

100

83

140

93

| (77) | Lai gan salīdzinājumā ar pārdošanas apjomiem, kas minēti pagaidu regulā, pārdošanas apjomu samazinājums kopš 2006. gada ir noticis par 1 % vairāk 2007. un 2008. gadā un par 3 % mazāk izmeklēšanas periodā, pārdošanas apjomi turpināja samazināties par 27 % attiecīgajā periodā, un tāpēc ar šo apstiprina pagaidu regulas 71. un 72. apsvērumā izdarītos secinājumus.

  9.   tabula










  ES ražošanas nozare – ES pārdošanas apjoms |
| --- | --- |
| Visi ES ražotāji | 2006 | 2007 | 2008 | IP |
| Vienības (tonnās) | 689 541 | 683 861 | 654 956 | 501 519 |
| Indekss | 100 | 99 | 95 | 73 |

(77)

Lai gan salīdzinājumā ar pārdošanas apjomiem, kas minēti pagaidu regulā, pārdošanas apjomu samazinājums kopš 2006. gada ir noticis par 1 % vairāk 2007. un 2008. gadā un par 3 % mazāk izmeklēšanas periodā, pārdošanas apjomi turpināja samazināties par 27 % attiecīgajā periodā, un tāpēc ar šo apstiprina pagaidu regulas 71. un 72. apsvērumā izdarītos secinājumus.

9.   tabula

ES ražošanas nozare – ES pārdošanas apjoms

Visi ES ražotāji

2006

2007

2008

IP

Vienības (tonnās)

689 541

683 861

654 956

501 519

Indekss

100

99

95

73

| (78) | Pēc spolēto diegu izslēgšanas no ražojumu klāsta Eiropas Savienības ražošanas nozares ES tirgus daļa samazinājās no 76,3 % līdz 71,9 % (salīdzinājumā ar 75,1 % līdz 69,5 %). Tāpēc ar šo apstiprina pagaidu regulas 73. apsvērumā izdarītos secinājumus attiecībā uz ES ražošanas nozares tirgus daļu.

  10.   tabula










  ES ražošanas nozare – ES tirgus daļa |
| --- | --- |
| Visi ES ražotāji | 2006 | 2007 | 2008 | IP |
| ES tirgus daļa (%) | 76,3 % | 72,4 % | 69,9 % | 71,9 % |
| Indekss | 100 | 95 | 92 | 94 |

(78)

Pēc spolēto diegu izslēgšanas no ražojumu klāsta Eiropas Savienības ražošanas nozares ES tirgus daļa samazinājās no 76,3 % līdz 71,9 % (salīdzinājumā ar 75,1 % līdz 69,5 %). Tāpēc ar šo apstiprina pagaidu regulas 73. apsvērumā izdarītos secinājumus attiecībā uz ES ražošanas nozares tirgus daļu.

10.   tabula

ES ražošanas nozare – ES tirgus daļa

Visi ES ražotāji

2006

2007

2008

IP

ES tirgus daļa (%)

76,3 %

72,4 %

69,9 %

71,9 %

Indekss

100

95

92

94

| (79) | Vidējās pārdošanas cenas nedaudz samazinājās spolēto diegu izslēgšanas no ražojumu klāsta dēļ. Tomēr tendence ir identiska tai pārdošanas cenas tendencei, kura minēta pagaidu regulā (tikai 1 % pieaugums 2008. gadā un izmeklēšanas periodā), un tāpēc ar šo apstiprina minētās regulas 74. apsvērumā izdarītos secinājumus.

  11.   tabula










  ES ražošanas nozare – ES pārdošanas apjoms (vidējās cenas) |
| --- | --- |
| Izlasē iekļautie ražotāji | 2006 | 2007 | 2008 | IP |
| EUR/par tonnu | 1 163 | 1 154 | 1 181 | 1 147 |
| Indekss | 100 | 99 | 102 | 99 |

(79)

Vidējās pārdošanas cenas nedaudz samazinājās spolēto diegu izslēgšanas no ražojumu klāsta dēļ. Tomēr tendence ir identiska tai pārdošanas cenas tendencei, kura minēta pagaidu regulā (tikai 1 % pieaugums 2008. gadā un izmeklēšanas periodā), un tāpēc ar šo apstiprina minētās regulas 74. apsvērumā izdarītos secinājumus.

11.   tabula

ES ražošanas nozare – ES pārdošanas apjoms (vidējās cenas)

Izlasē iekļautie ražotāji

2006

2007

2008

IP

EUR/par tonnu

1 163

1 154

1 181

1 147

Indekss

100

99

102

99

| (80) | Lai izslēgtu spolēto diegu ražošanu, koriģēja ES ražotāju nodarbinātības rādītājus. Pēc samērā nelielā samazinājuma tendence ir palikusi nemainīga (tikai 1 % pieaugums 2008. gadā un izmeklēšanas periodā), tādējādi ar šo apstiprina pagaidu regulas 75. apsvērumā izdarītos secinājumus.

  12.   tabula










  ES ražošanas nozare – nodarbinātība |
| --- | --- |
| Izlasē iekļautie ražotāji | 2006 | 2007 | 2008 | IP |
| Darbinieku skaits | 4 050 | 3 851 | 3 676 | 3 275 |
| Indekss | 100 | 95 | 91 | 81 |

(80)

Lai izslēgtu spolēto diegu ražošanu, koriģēja ES ražotāju nodarbinātības rādītājus. Pēc samērā nelielā samazinājuma tendence ir palikusi nemainīga (tikai 1 % pieaugums 2008. gadā un izmeklēšanas periodā), tādējādi ar šo apstiprina pagaidu regulas 75. apsvērumā izdarītos secinājumus.

12.   tabula

ES ražošanas nozare – nodarbinātība

Izlasē iekļautie ražotāji

2006

2007

2008

IP

Darbinieku skaits

4 050

3 851

3 676

3 275

Indekss

100

95

91

81

| (81) | Spolēto diegu izslēgšana neietekmēja ES ražošanas nozares ražīgumu, tādējādi ar šo apstiprina pagaidu regulas 76. apsvērumā izdarītos secinājumus.

  13.   tabula










  ES ražošanas nozare – ražīgums |
| --- | --- |
| Izlasē iekļautie ražotāji | 2006 | 2007 | 2008 | IP |
| Tonnas/darbinieks | 121 | 131 | 136 | 95 |
| Indekss | 100 | 108 | 113 | 79 |

(81)

Spolēto diegu izslēgšana neietekmēja ES ražošanas nozares ražīgumu, tādējādi ar šo apstiprina pagaidu regulas 76. apsvērumā izdarītos secinājumus.

13.   tabula

ES ražošanas nozare – ražīgums

Izlasē iekļautie ražotāji

2006

2007

2008

IP

Tonnas/darbinieks

121

131

136

95

Indekss

100

108

113

79

| (82) | Kā jau iepriekš minēts 73. apsvērumā, ņemot vērā spolēto diegu nelielo daudzumu ražotāju izlasē, turpmāk uzskaitītos finanšu rādītājus nav ietekmējusi spolēto diegu izslēgšana no ražojumu klāsta. |
| --- | --- |

(82)

Kā jau iepriekš minēts 73. apsvērumā, ņemot vērā spolēto diegu nelielo daudzumu ražotāju izlasē, turpmāk uzskaitītos finanšu rādītājus nav ietekmējusi spolēto diegu izslēgšana no ražojumu klāsta.

| (83) | Spolēto diegu izslēgšana no ražojumu klāsta neietekmē darbaspēka izmaksas gada vidējo algu izteiksmē, un tāpēc ar šo apstiprina pagaidu regulas 77. apsvērumā izdarītos secinājumus.

  14.   tabula










  ES ražošanas nozare – darbaspēka izmaksas |
| --- | --- |
| Izlasē iekļautie ražotāji | 2006 | 2007 | 2008 | IP |
| Gada algas (EUR) | 42 649 | 43 257 | 43 991 | 41 394 |
| Indekss | 100 | 101 | 103 | 97 |

(83)

Spolēto diegu izslēgšana no ražojumu klāsta neietekmē darbaspēka izmaksas gada vidējo algu izteiksmē, un tāpēc ar šo apstiprina pagaidu regulas 77. apsvērumā izdarītos secinājumus.

14.   tabula

ES ražošanas nozare – darbaspēka izmaksas

Izlasē iekļautie ražotāji

2006

2007

2008

IP

Gada algas (EUR)

42 649

43 257

43 991

41 394

Indekss

100

101

103

97

| (84) | Spolēto diegu izslēgšana no ražojumu klāsta neietekmē rentabilitāti un investīciju ienesīgumu, un tāpēc ar šo apstiprina pagaidu regulas 78.–81. apsvērumā izdarītos secinājumus.

  15.   tabula










  ES ražošanas nozare – rentabilitāte un INI |
| --- | --- |
| Izlasē iekļautie ražotāji | 2006 | 2007 | 2008 | IP |
| Tīrā peļņa (% no apgrozījuma) | 0,3 % | 4,7 % | 3,5 % | –15,0 % |
| Investīciju ienesīgums | 2,5 % | 6,2 % | 3,0 % | –16,8 % |

(84)

Spolēto diegu izslēgšana no ražojumu klāsta neietekmē rentabilitāti un investīciju ienesīgumu, un tāpēc ar šo apstiprina pagaidu regulas 78.–81. apsvērumā izdarītos secinājumus.

15.   tabula

ES ražošanas nozare – rentabilitāte un INI

Izlasē iekļautie ražotāji

2006

2007

2008

IP

Tīrā peļņa (% no apgrozījuma)

0,3 %

4,7 %

3,5 %

–15,0 %

Investīciju ienesīgums

2,5 %

6,2 %

3,0 %

–16,8 %

| (85) | Spolēto diegu izslēgšana no ražojumu klāsta neietekmē ES ražošanas nozares naudas plūsmu, un tāpēc ar šo apstiprina pagaidu regulas 83. apsvērumā izdarīto secinājumu.

  16.   tabula










  ES ražošanas nozare – naudas plūsma |
| --- | --- |
| Izlasē iekļautie ražotāji | 2006 | 2007 | 2008 | IP |
| Naudas plūsma (EUR) | 34 261 986 | 17 230 139 | 7 452 912 | –22 001 723 |
| Indekss | 100 | 50 | 22 | –64 |

(85)

Spolēto diegu izslēgšana no ražojumu klāsta neietekmē ES ražošanas nozares naudas plūsmu, un tāpēc ar šo apstiprina pagaidu regulas 83. apsvērumā izdarīto secinājumu.

16.   tabula

ES ražošanas nozare – naudas plūsma

Izlasē iekļautie ražotāji

2006

2007

2008

IP

Naudas plūsma (EUR)

34 261 986

17 230 139

7 452 912

–22 001 723

Indekss

100

50

22

–64

| (86) | Spolēto diegu izslēgšana no ražojumu klāsta neietekmē ES ražošanas nozares ieguldījumu līmeni, un tāpēc ar šo apstiprina pagaidu regulas 85. apsvērumā izdarītos secinājumus.

  17.   tabula










  ES ražošanas nozare – ieguldījumi |
| --- | --- |
| Izlasē iekļautie ražotāji | 2006 | 2007 | 2008 | IP |
| Neto ieguldījumi (EUR) | 40 089 991 | 20 804 311 | 43 613 463 | 28 387 044 |
| Indekss | 100 | 52 | 109 | 71 |

(86)

Spolēto diegu izslēgšana no ražojumu klāsta neietekmē ES ražošanas nozares ieguldījumu līmeni, un tāpēc ar šo apstiprina pagaidu regulas 85. apsvērumā izdarītos secinājumus.

17.   tabula

ES ražošanas nozare – ieguldījumi

Izlasē iekļautie ražotāji

2006

2007

2008

IP

Neto ieguldījumi (EUR)

40 089 991

20 804 311

43 613 463

28 387 044

Indekss

100

52

109

71

4.2.   Piezīmes, kuras tika saņemtas pēc paziņojuma sniegšanas par pagaidu konstatējumiem

| (87) | Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka Komisijai bija jāanalizē kaitējums (un arī cēloņsakarība), pamatojoties uz atsevišķiem segmentiem, t. i., par katru pamatražojuma veidu atsevišķi. Šī persona uzskatīja, ka pamatražojuma veidi pārāk atšķiras cits no cita, lai tos analizētu kopā. |
| --- | --- |

(87)

Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka Komisijai bija jāanalizē kaitējums (un arī cēloņsakarība), pamatojoties uz atsevišķiem segmentiem, t. i., par katru pamatražojuma veidu atsevišķi. Šī persona uzskatīja, ka pamatražojuma veidi pārāk atšķiras cits no cita, lai tos analizētu kopā.

| (88) | Vispirms jāatgādina, ka visus secinājumus attiecībā uz dempingu un kaitējumu var izdarīt tikai par attiecīgo ražojumu un līdzīgo ražojumu kopumā. Prasības par attiecīgā ražojuma definīciju jāanalizē minētajā kontekstā, un kaitējuma analīzi nedrīkst nodalīt, pamatojoties uz dažādiem ražojuma veidiem, par kuriem notiek izmeklēšana. Kā iepriekš minēts 13.–23. apsvērumā, šīs izmeklēšanas ražojumu klāstu grozīja izmeklēšanas galīgajā posmā, izslēdzot spolētos diegus. Visus secinājumus attiecībā uz dempingu un kaitējumu var izdarīt tikai par šo jauno attiecīgo ražojumu un līdzīgo ražojumu kopumā. Šo iemeslu dēļ iepriekš minēto prasību nevar apstiprināt. |
| --- | --- |

(88)

Vispirms jāatgādina, ka visus secinājumus attiecībā uz dempingu un kaitējumu var izdarīt tikai par attiecīgo ražojumu un līdzīgo ražojumu kopumā. Prasības par attiecīgā ražojuma definīciju jāanalizē minētajā kontekstā, un kaitējuma analīzi nedrīkst nodalīt, pamatojoties uz dažādiem ražojuma veidiem, par kuriem notiek izmeklēšana. Kā iepriekš minēts 13.–23. apsvērumā, šīs izmeklēšanas ražojumu klāstu grozīja izmeklēšanas galīgajā posmā, izslēdzot spolētos diegus. Visus secinājumus attiecībā uz dempingu un kaitējumu var izdarīt tikai par šo jauno attiecīgo ražojumu un līdzīgo ražojumu kopumā. Šo iemeslu dēļ iepriekš minēto prasību nevar apstiprināt.

| (89) | Tā pati ieinteresētā persona apgalvoja, ka dati, kurus iesniedza par ES ražošanas nozari, nebija saskaņoti. Jo īpaši tā uzskatīja, ka Komisija kļūdījās, dažreiz sniedzot datus par visu ES ražošanas nozari, bet citos gadījumos izmantoja pārbaudītus datus tikai par izlasē iekļautajiem ražotājiem. |
| --- | --- |

(89)

Tā pati ieinteresētā persona apgalvoja, ka dati, kurus iesniedza par ES ražošanas nozari, nebija saskaņoti. Jo īpaši tā uzskatīja, ka Komisija kļūdījās, dažreiz sniedzot datus par visu ES ražošanas nozari, bet citos gadījumos izmantoja pārbaudītus datus tikai par izlasē iekļautajiem ražotājiem.

| (90) | Attiecībā uz šo prasību vispirms jānorāda, ka izlases veikšana ir procedūra, kura skaidri paredzēta pamatregulas 17. pantā un nosaka, kā rīkoties tajos gadījumos, kad nav iespējams veikt sīku izmeklēšanu par konkrētām uzņēmēju grupām. Izlase, kurā iekļauti ES ražotāji, tiek uzskatīta par reprezentatīvu attiecībā uz visu ES ražošanas nozari, un ieinteresētās personas nav iesniegušas pamatotas prasības, kurās būtu apgalvots pretējais. Tāpēc, kā jau iepriekš minēts pagaidu regulas 66. apsvērumā, visus kaitējuma rādītājus, izņemot tos, kas attiecas uz pārdošanas apjomu un tirgus daļu, noteica, pamatojoties uz informāciju, ko savāca un pārbaudīja izlasē iekļauto ES ražotāju telpās. Eiropas Savienības ražošanas nozares, kas ietver visus ES ražotājus, pārdošanas apjoms bija ES patēriņa aprēķina priekšnoteikums, un savukārt gan pārdošanas apjoms, gan ES patēriņš bija vajadzīgs, lai noteiktu ES ražošanas nozares tirgus daļu. |
| --- | --- |

(90)

Attiecībā uz šo prasību vispirms jānorāda, ka izlases veikšana ir procedūra, kura skaidri paredzēta pamatregulas 17. pantā un nosaka, kā rīkoties tajos gadījumos, kad nav iespējams veikt sīku izmeklēšanu par konkrētām uzņēmēju grupām. Izlase, kurā iekļauti ES ražotāji, tiek uzskatīta par reprezentatīvu attiecībā uz visu ES ražošanas nozari, un ieinteresētās personas nav iesniegušas pamatotas prasības, kurās būtu apgalvots pretējais. Tāpēc, kā jau iepriekš minēts pagaidu regulas 66. apsvērumā, visus kaitējuma rādītājus, izņemot tos, kas attiecas uz pārdošanas apjomu un tirgus daļu, noteica, pamatojoties uz informāciju, ko savāca un pārbaudīja izlasē iekļauto ES ražotāju telpās. Eiropas Savienības ražošanas nozares, kas ietver visus ES ražotājus, pārdošanas apjoms bija ES patēriņa aprēķina priekšnoteikums, un savukārt gan pārdošanas apjoms, gan ES patēriņš bija vajadzīgs, lai noteiktu ES ražošanas nozares tirgus daļu.

| (91) | Cita ieinteresētā persona apgalvoja, ka attiecīgo ražotāju pārdošanas apjomam bija jāpieskaita imports no ĶTR no ražotājiem, kas saistīti ar izlasē iekļautajiem ES ražotājiem, kā minēts pagaidu regulas 58. apsvērumā. |
| --- | --- |

(91)

Cita ieinteresētā persona apgalvoja, ka attiecīgo ražotāju pārdošanas apjomam bija jāpieskaita imports no ĶTR no ražotājiem, kas saistīti ar izlasē iekļautajiem ES ražotājiem, kā minēts pagaidu regulas 58. apsvērumā.

| (92) | Ņemot vērā, ka attiecīgie ES ražotāji tikai tālāk pārdeva attiecīgos ražojumus, šā importa pieskaitīšana to ražošanas apjomam varētu izkropļot rezultātu, un tāpēc tā nešķiet pamatota. Jebkurā gadījumā, kā jau iepriekš minēts 62. un 63. apsvērumā, šā importa apjoms ir neliels. Kā minēts tajos pašos apsvērumos, arī tirgus daļas tas ietekmētu tikai nelielā mērā, nemainot attiecīgo kaitējuma radītāju tendenci. |
| --- | --- |

(92)

Ņemot vērā, ka attiecīgie ES ražotāji tikai tālāk pārdeva attiecīgos ražojumus, šā importa pieskaitīšana to ražošanas apjomam varētu izkropļot rezultātu, un tāpēc tā nešķiet pamatota. Jebkurā gadījumā, kā jau iepriekš minēts 62. un 63. apsvērumā, šā importa apjoms ir neliels. Kā minēts tajos pašos apsvērumos, arī tirgus daļas tas ietekmētu tikai nelielā mērā, nemainot attiecīgo kaitējuma radītāju tendenci.

| (93) | Viena ieinteresētā persona norādīja, ka Komisija nav paskaidrojusi, kāpēc pārdošanu pašu lietošanai iekļāva ES ražošanas nozares pārdošanas rādītājos. Tā apgalvoja, ka Komisijai būtu jāanalizē tirgus pašu vajadzībām atsevišķi no brīvā tirgus. |
| --- | --- |

(93)

Viena ieinteresētā persona norādīja, ka Komisija nav paskaidrojusi, kāpēc pārdošanu pašu lietošanai iekļāva ES ražošanas nozares pārdošanas rādītājos. Tā apgalvoja, ka Komisijai būtu jāanalizē tirgus pašu vajadzībām atsevišķi no brīvā tirgus.

| (94) | Tāpēc ir svarīgi uzsvērt, ka pārdošanu pašu lietošanai iekļāva ES ražošanas nozares pārdošanas apjomu un tirgus daļas analīzē, jo konstatēja, ka šī pārdošana nekonkurē ar importu. Izmeklēšanā tiešām noskaidroja, ka apjomus, kurus attiecīgie ES uzņēmumi izmantoja pašu lietošanai, principā varēja aizvietot ar iepirktajām stiklšķiedrām, piemēram, ja tirgus apstākļi un/vai finansiāli apsvērumi ierosinātu šādu pārmaiņu. Tāpēc tos iekļāva ES tirgus analīzē. Jebkurā gadījumā, izslēdzot no analīzes pārdošanu pašu lietošanai, pārdošanas tendences būtiski nemainītos. |
| --- | --- |

(94)

Tāpēc ir svarīgi uzsvērt, ka pārdošanu pašu lietošanai iekļāva ES ražošanas nozares pārdošanas apjomu un tirgus daļas analīzē, jo konstatēja, ka šī pārdošana nekonkurē ar importu. Izmeklēšanā tiešām noskaidroja, ka apjomus, kurus attiecīgie ES uzņēmumi izmantoja pašu lietošanai, principā varēja aizvietot ar iepirktajām stiklšķiedrām, piemēram, ja tirgus apstākļi un/vai finansiāli apsvērumi ierosinātu šādu pārmaiņu. Tāpēc tos iekļāva ES tirgus analīzē. Jebkurā gadījumā, izslēdzot no analīzes pārdošanu pašu lietošanai, pārdošanas tendences būtiski nemainītos.

| (95) | ES ražošanas nozare apšaubīja ES ražošanas nozares vidējās pārdošanas cenas, kas apkopotas pagaidu regulas 10. tabulā. Tā pauda pieņēmumu, ka tā ir aprēķina kļūda, un apgalvoja, ka patiesībā attiecīgajā periodā pārdošanas cenu kritums bija lielāks nekā tabulā minētie 2 %. Ņemot vērā šo apgalvojumu, tika pārskatītas izlasē iekļauto ES ražotāju vidējās pārdošanas cenas. Aprēķina pamatā bija pārbaudītas pārdošanas cenas, un tika konstatēts, ka aprēķins ir pareizs. Tomēr, ņemot vērā spolēto diegu izslēgšanu no ražojumu klāsta, vidējās pārdošanas cenas bija jāpārrēķina, izslēdzot spolētos diegus, tādējādi pārskatītās vidējās pārdošanas cenas ir apkopotas 11. tabulā. |
| --- | --- |

(95)

ES ražošanas nozare apšaubīja ES ražošanas nozares vidējās pārdošanas cenas, kas apkopotas pagaidu regulas 10. tabulā. Tā pauda pieņēmumu, ka tā ir aprēķina kļūda, un apgalvoja, ka patiesībā attiecīgajā periodā pārdošanas cenu kritums bija lielāks nekā tabulā minētie 2 %. Ņemot vērā šo apgalvojumu, tika pārskatītas izlasē iekļauto ES ražotāju vidējās pārdošanas cenas. Aprēķina pamatā bija pārbaudītas pārdošanas cenas, un tika konstatēts, ka aprēķins ir pareizs. Tomēr, ņemot vērā spolēto diegu izslēgšanu no ražojumu klāsta, vidējās pārdošanas cenas bija jāpārrēķina, izslēdzot spolētos diegus, tādējādi pārskatītās vidējās pārdošanas cenas ir apkopotas 11. tabulā.

| (96) | Divi izlasē iekļautie ražotāji apšaubīja dažas korekcijas, kas veiktas attiecībā uz to iesniegtajiem rentabilitātes rādītājiem. Apstrīdētās korekcijas attiecās uz uzņēmuma iekšienē veiktiem pārvedumiem, grāmatvedības aplēšu un konkrētu ārkārtēju elementu pārmaiņām, kuras, kā Komisija uzskatīja, nevajadzīgi izkropļo iegūtos peļņas rādītājus. Korekcijas tika apstrīdētas, jo attiecīgie ražotāji uzskatīja, ka tādējādi netiek atspoguļotas svarīgas izmaksas, lai gan tās ir radušās un dažos gadījumos varēja pat būt saistītas ar importu par dempinga cenām. Divu uzņēmumu rentabilitātes rādītāju korekcijas tika pārskatītas un vēlreiz tika konstatēts, ka tās bijušas pamatotas. Tāpēc šī prasība bija jānoraida. |
| --- | --- |

(96)

Divi izlasē iekļautie ražotāji apšaubīja dažas korekcijas, kas veiktas attiecībā uz to iesniegtajiem rentabilitātes rādītājiem. Apstrīdētās korekcijas attiecās uz uzņēmuma iekšienē veiktiem pārvedumiem, grāmatvedības aplēšu un konkrētu ārkārtēju elementu pārmaiņām, kuras, kā Komisija uzskatīja, nevajadzīgi izkropļo iegūtos peļņas rādītājus. Korekcijas tika apstrīdētas, jo attiecīgie ražotāji uzskatīja, ka tādējādi netiek atspoguļotas svarīgas izmaksas, lai gan tās ir radušās un dažos gadījumos varēja pat būt saistītas ar importu par dempinga cenām. Divu uzņēmumu rentabilitātes rādītāju korekcijas tika pārskatītas un vēlreiz tika konstatēts, ka tās bijušas pamatotas. Tāpēc šī prasība bija jānoraida.

| (97) | Tā kā nav iesniegta neviena cita prasība vai piezīme un ņemot vērā iepriekš minētajā 55.–80. apsvērumā norādītos grozījumus, ar šo apstiprina pagaidu regulas 66.–86. apsvērumā izdarītos secinājumus. |
| --- | --- |

(97)

Tā kā nav iesniegta neviena cita prasība vai piezīme un ņemot vērā iepriekš minētajā 55.–80. apsvērumā norādītos grozījumus, ar šo apstiprina pagaidu regulas 66.–86. apsvērumā izdarītos secinājumus.

5.   Secinājums par kaitējumu

| (98) | Tā kā nav iesniegta neviena cita prasība vai piezīme, ar šo apstiprina pagaidu regulas 87.–89. apsvērumā izdarītos secinājumus. |
| --- | --- |

(98)

Tā kā nav iesniegta neviena cita prasība vai piezīme, ar šo apstiprina pagaidu regulas 87.–89. apsvērumā izdarītos secinājumus.

F.   CĒLOŅSAKARĪBAS

1.   Importa par dempinga cenām radītā ietekme

| (99) | Dažas ieinteresētās personas atkārtoja, ka, ņemot vērā importa no ĶTR apjomu un cenas, neveidojas cēloņsakarība starp ES ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu un attiecīgo importu. Jo īpaši atkal tika apgalvots, ka šā importa vidējā cena bija lielākoties stabila attiecīgajā periodā un ka ES ražošanas nozare spēja uzturēt rentabilitāti tādā līmenī, kurš ir līdzīgs minētajai mērķa peļņai 2007. un 2008. gadā, kad notika vislielākais Ķīnas importa apjomu pieaugums. |
| --- | --- |

(99)

Dažas ieinteresētās personas atkārtoja, ka, ņemot vērā importa no ĶTR apjomu un cenas, neveidojas cēloņsakarība starp ES ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu un attiecīgo importu. Jo īpaši atkal tika apgalvots, ka šā importa vidējā cena bija lielākoties stabila attiecīgajā periodā un ka ES ražošanas nozare spēja uzturēt rentabilitāti tādā līmenī, kurš ir līdzīgs minētajai mērķa peļņai 2007. un 2008. gadā, kad notika vislielākais Ķīnas importa apjomu pieaugums.

| (100) | Atbildi uz šīm prasībām jau iekļāva pagaidu regulas 94. un 95. apsvērumā, kuru ar šo apstiprina. Turklāt, kā jau minēts pagaidu regulas 107. apsvērumā, nevar izdarīt secinājumu, ka cēloņsakarība ir zudusi, pamatojoties tikai uz dažu kaitējuma rādītāju attīstību, kuru aplūkoja par attiecīgā perioda neilgu daļu; gluži pretēji – jānovērtē visu kaitējuma rādītāju kopējā attīstība visā attiecīgajā periodā. Pagaidu analīzē jau norādīts, ka attiecīgā ražojuma imports radīja cenas pazemināšanos ES tirgū attiecīgajā periodā un lielā mērā samazināja ES ražošanas nozares pārdošanas cenas izmeklēšanas periodā. Tāpēc ES ražošanas nozare nevarēja sasniegt vajadzīgo rentabilitātes līmeni pat samērā liela pieprasījuma apstākļos, kāds tas bija 2007. un 2008. gadā. Turklāt imports no ĶTR konsekventi ieguva lielāku tirgus daļu, un tas notika galvenokārt 2007. gadā, kad ES stiklšķiedras tirgus ievērojami pieauga. Šī agresīvā tirgus daļu ieguves stratēģija, konsekventi pārdodot par cenām, kas samazina ES ražošanas nozares cenas, neradīja nopietnu ES ražošanas nozares rentabilitātes pasliktināšanos pirms izmeklēšanas perioda, pateicoties samērā augstam ES patēriņa līmenim, kurš mazināja kaitējošā dempinga ietekmi. Tomēr notikumi izmeklēšanas periodā apstiprina, ka, tikko tirgus apstākļi pasliktinājās, materiālais kaitējums, kuru radīja imports par dempinga cenām, parādīja visu savu ietekmi. Tāpēc 99. apsvērumā minētās prasības ir noraidītas. |
| --- | --- |

(100)

Atbildi uz šīm prasībām jau iekļāva pagaidu regulas 94. un 95. apsvērumā, kuru ar šo apstiprina. Turklāt, kā jau minēts pagaidu regulas 107. apsvērumā, nevar izdarīt secinājumu, ka cēloņsakarība ir zudusi, pamatojoties tikai uz dažu kaitējuma rādītāju attīstību, kuru aplūkoja par attiecīgā perioda neilgu daļu; gluži pretēji – jānovērtē visu kaitējuma rādītāju kopējā attīstība visā attiecīgajā periodā. Pagaidu analīzē jau norādīts, ka attiecīgā ražojuma imports radīja cenas pazemināšanos ES tirgū attiecīgajā periodā un lielā mērā samazināja ES ražošanas nozares pārdošanas cenas izmeklēšanas periodā. Tāpēc ES ražošanas nozare nevarēja sasniegt vajadzīgo rentabilitātes līmeni pat samērā liela pieprasījuma apstākļos, kāds tas bija 2007. un 2008. gadā. Turklāt imports no ĶTR konsekventi ieguva lielāku tirgus daļu, un tas notika galvenokārt 2007. gadā, kad ES stiklšķiedras tirgus ievērojami pieauga. Šī agresīvā tirgus daļu ieguves stratēģija, konsekventi pārdodot par cenām, kas samazina ES ražošanas nozares cenas, neradīja nopietnu ES ražošanas nozares rentabilitātes pasliktināšanos pirms izmeklēšanas perioda, pateicoties samērā augstam ES patēriņa līmenim, kurš mazināja kaitējošā dempinga ietekmi. Tomēr notikumi izmeklēšanas periodā apstiprina, ka, tikko tirgus apstākļi pasliktinājās, materiālais kaitējums, kuru radīja imports par dempinga cenām, parādīja visu savu ietekmi. Tāpēc 99. apsvērumā minētās prasības ir noraidītas.

2.   Citu faktoru ietekme

| (101) | Ņemot vērā spolēto diegu izslēgšanu no ražojumu klāsta, dati par importu jāpārskata šādi:

  18.   tabula











  Imports no citām valstīm |
| --- | --- |
| Valsts | | 2006 | 2007 | 2008 | IP |
| Norvēģija | Apjoms (tonnās) | 34 945 | 28 834 | 35 396 | 24 980 |
| Tirgus daļa (%) | 3,9 % | 3,0 % | 3,8 % | 3,6 % |
| Vidējā cena/par tonnu (EUR) | 1 255 | 1 412 | 1 359 | 1 256 |
| Turcija | Apjoms (tonnās) | 28 946 | 24 928 | 20 511 | 18 523 |
| Tirgus daļa (%) | 3,2 % | 2,6 % | 2,2 % | 2,6 % |
| Vidējā cena/par tonnu (EUR) | 1 088 | 1 151 | 1 202 | 1 074 |
| ASV | Apjoms (tonnās) | 16 757 | 15 821 | 12 145 | 8 726 |
| Tirgus daļa (%) | 1,8 % | 1,7 % | 1,3 % | 1,2 % |
| Vidējā cena/par tonnu (EUR) | 1 521 | 1 421 | 2 056 | 2 012 |
| Malaizija | Apjoms (tonnās) | 9 541 | 25 569 | 35 118 | 12 601 |
| Tirgus daļa (%) | 1,1 % | 2,7 % | 3,7 % | 1,8 % |
| Vidējā cena/par tonnu (EUR) | 979 | 1 019 | 1 021 | 1 025 |
| Taivāna | Apjoms (tonnās) | 9 043 | 9 919 | 8 791 | 6 996 |
| Tirgus daļa (%) | 1,0 % | 1,0 % | 0,9 % | 1,0 % |
| Vidējā cena/par tonnu (EUR) | 928 | 925 | 928 | 854 |
| Indija | Apjoms (tonnās) | 4 363 | 11 227 | 3 741 | 5 353 |
| Tirgus daļa (%) | 0,5 % | 1,2 % | 0,4 % | 0,8 % |
| Vidējā cena/par tonnu (EUR) | 1 304 | 1 228 | 1 292 | 1 230 |
| Korejas Republika | Apjoms (tonnās) | 6 277 | 4 845 | 13 918 | 5 112 |
| Tirgus daļa (%) | 0,7 % | 0,5 % | 1,5 % | 0,7 % |
| Vidējā cena/par tonnu (EUR) | 1 037 | 1 109 | 886 | 999 |
| Japāna | Apjoms (tonnās) | 21 142 | 9 498 | 9 949 | 3 710 |
| Tirgus daļa (%) | 2,3 % | 1,0 % | 1,1 % | 0,5 % |
| Vidējā cena/par tonnu (EUR) | 1 125 | 1 164 | 1 336 | 1 580 |
| Meksika | Apjoms (tonnās) | 1 017 | 2 977 | 1 803 | 1 763 |
| Tirgus daļa (%) | 0,1 % | 0,3 % | 0,2 % | 0,3 % |
| Vidējā cena/par tonnu (EUR) | 364 | 729 | 977 | 1 033 |
| Kanāda | Apjoms (tonnās) | 3 930 | 3 096 | 2 123 | 2 029 |
| Tirgus daļa (%) | 0,4 % | 0,3 % | 0,2 % | 0,3 % |
| Vidējā cena/par tonnu (EUR) | 1 047 | 1 664 | 1 711 | 1 919 |
| Citas valstis | Apjoms (tonnās) | 6 787 | 12 923 | 6 899 | 7 092 |
| Tirgus daļa (%) | 0,7 % | 1,4 % | 0,7 % | 1,0 % |
| Vidējā cena/par tonnu (EUR) | 1 521 | 1 402 | 1 635 | 1 586 |

(101)

Ņemot vērā spolēto diegu izslēgšanu no ražojumu klāsta, dati par importu jāpārskata šādi:

18.   tabula

Imports no citām valstīm

Valsts

2006

2007

2008

IP

Norvēģija

Apjoms (tonnās)

34 945

28 834

35 396

24 980

Tirgus daļa (%)

3,9 %

3,0 %

3,8 %

3,6 %

Vidējā cena/par tonnu (EUR)

1 255

1 412

1 359

1 256

Turcija

Apjoms (tonnās)

28 946

24 928

20 511

18 523

Tirgus daļa (%)

3,2 %

2,6 %

2,2 %

2,6 %

Vidējā cena/par tonnu (EUR)

1 088

1 151

1 202

1 074

ASV

Apjoms (tonnās)

16 757

15 821

12 145

8 726

Tirgus daļa (%)

1,8 %

1,7 %

1,3 %

1,2 %

Vidējā cena/par tonnu (EUR)

1 521

1 421

2 056

2 012

Malaizija

Apjoms (tonnās)

9 541

25 569

35 118

12 601

Tirgus daļa (%)

1,1 %

2,7 %

3,7 %

1,8 %

Vidējā cena/par tonnu (EUR)

979

1 019

1 021

1 025

Taivāna

Apjoms (tonnās)

9 043

9 919

8 791

6 996

Tirgus daļa (%)

1,0 %

1,0 %

0,9 %

1,0 %

Vidējā cena/par tonnu (EUR)

928

925

928

854

Indija

Apjoms (tonnās)

4 363

11 227

3 741

5 353

Tirgus daļa (%)

0,5 %

1,2 %

0,4 %

0,8 %

Vidējā cena/par tonnu (EUR)

1 304

1 228

1 292

1 230

Korejas Republika

Apjoms (tonnās)

6 277

4 845

13 918

5 112

Tirgus daļa (%)

0,7 %

0,5 %

1,5 %

0,7 %

Vidējā cena/par tonnu (EUR)

1 037

1 109

886

999

Japāna

Apjoms (tonnās)

21 142

9 498

9 949

3 710

Tirgus daļa (%)

2,3 %

1,0 %

1,1 %

0,5 %

Vidējā cena/par tonnu (EUR)

1 125

1 164

1 336

1 580

Meksika

Apjoms (tonnās)

1 017

2 977

1 803

1 763

Tirgus daļa (%)

0,1 %

0,3 %

0,2 %

0,3 %

Vidējā cena/par tonnu (EUR)

364

729

977

1 033

Kanāda

Apjoms (tonnās)

3 930

3 096

2 123

2 029

Tirgus daļa (%)

0,4 %

0,3 %

0,2 %

0,3 %

Vidējā cena/par tonnu (EUR)

1 047

1 664

1 711

1 919

Citas valstis

Apjoms (tonnās)

6 787

12 923

6 899

7 092

Tirgus daļa (%)

0,7 %

1,4 %

0,7 %

1,0 %

Vidējā cena/par tonnu (EUR)

1 521

1 402

1 635

1 586

| (102) | Neņemot vērā importa apjomus no ASV un Taivānas, kas izmeklēšanas periodā samazinājās par apmēram 35 % salīdzinājumā ar apjomiem, kas minēti pagaidu regulas 17. tabulā, šķiet, ka imports no citām valstīm, izslēdzot spolētos diegus, ietekmēts tikai ļoti nelielā mērā. |
| --- | --- |

(102)

Neņemot vērā importa apjomus no ASV un Taivānas, kas izmeklēšanas periodā samazinājās par apmēram 35 % salīdzinājumā ar apjomiem, kas minēti pagaidu regulas 17. tabulā, šķiet, ka imports no citām valstīm, izslēdzot spolētos diegus, ietekmēts tikai ļoti nelielā mērā.

| (103) | Vairākas ieinteresētās personas atkārtoja, ka drīzāk ekonomiskā krīze, nevis imports par dempinga cenām radīja kaitējumu ES ražošanas nozarei vai arī ka ekonomikas krīze bija galvenais kaitējuma iemesls, bet imports no ĶTR, labākajā gadījumā, bija tikai otrs, papildu faktors. Tāpēc tika apgalvots, ka pastāvēja saistība starp patēriņu un rentabilitāti un ka rentabilitāte pasliktinājās tikai tad, kad kritās pieprasījums. Vienlaikus tika apgalvots, ka nav jāpastāv saistībai starp ES tirgus daļu, pārdošanas cenām un ES ražošanas nozares rentabilitāti, no vienas puses, un ES tirgus daļu un Ķīnas importa pārdošanas cenām, no otras puses. Vēl tika apgalvots, ka Komisija nav atbilstoši novērtējusi ES patēriņa krituma kaitējošo ietekmi un rezultātā pārkāpusi pamatregulas 3. panta 7. punktu. |
| --- | --- |

(103)

Vairākas ieinteresētās personas atkārtoja, ka drīzāk ekonomiskā krīze, nevis imports par dempinga cenām radīja kaitējumu ES ražošanas nozarei vai arī ka ekonomikas krīze bija galvenais kaitējuma iemesls, bet imports no ĶTR, labākajā gadījumā, bija tikai otrs, papildu faktors. Tāpēc tika apgalvots, ka pastāvēja saistība starp patēriņu un rentabilitāti un ka rentabilitāte pasliktinājās tikai tad, kad kritās pieprasījums. Vienlaikus tika apgalvots, ka nav jāpastāv saistībai starp ES tirgus daļu, pārdošanas cenām un ES ražošanas nozares rentabilitāti, no vienas puses, un ES tirgus daļu un Ķīnas importa pārdošanas cenām, no otras puses. Vēl tika apgalvots, ka Komisija nav atbilstoši novērtējusi ES patēriņa krituma kaitējošo ietekmi un rezultātā pārkāpusi pamatregulas 3. panta 7. punktu.

| (104) | Iepriekš minētās prasības pirmā daļa plaši tiek aplūkota pagaidu regulas 99.–102. apsvērumā. Tika pārbaudīta ekonomiskās krīzes ietekme uz kaitējumu, un pagaidu regulas 101. apsvērumā ir atzīts, ka ekonomikas lejupslīde un pieprasījuma samazināšanās negatīvi ietekmēja ES ražošanas nozares stāvokli un tas veicināja tā kaitējuma rašanos, kuru piedzīvoja ES ražošanas nozare. Tomēr tas nemazina Ķīnas importa par zemām un dempinga cenām kaitējošo ietekmi uz Savienības tirgu visā attiecīgajā periodā. Citiem vārdiem sakot, ekonomikas krīze izmeklēšanas periodā palielināja kaitējumu ES ražošanas nozarei, bet imports no ĶTR katrā ziņā radīja kaitējumu, kas uzskatāms par būtisku kaitējumu pamatregulas 3. panta 6. punkta nozīmē. Tāpēc šī prasība tika noraidīta. |
| --- | --- |

(104)

Iepriekš minētās prasības pirmā daļa plaši tiek aplūkota pagaidu regulas 99.–102. apsvērumā. Tika pārbaudīta ekonomiskās krīzes ietekme uz kaitējumu, un pagaidu regulas 101. apsvērumā ir atzīts, ka ekonomikas lejupslīde un pieprasījuma samazināšanās negatīvi ietekmēja ES ražošanas nozares stāvokli un tas veicināja tā kaitējuma rašanos, kuru piedzīvoja ES ražošanas nozare. Tomēr tas nemazina Ķīnas importa par zemām un dempinga cenām kaitējošo ietekmi uz Savienības tirgu visā attiecīgajā periodā. Citiem vārdiem sakot, ekonomikas krīze izmeklēšanas periodā palielināja kaitējumu ES ražošanas nozarei, bet imports no ĶTR katrā ziņā radīja kaitējumu, kas uzskatāms par būtisku kaitējumu pamatregulas 3. panta 6. punkta nozīmē. Tāpēc šī prasība tika noraidīta.

3.   Secinājums par cēloņsakarību

| (105) | Neviens no ieinteresēto personu iesniegtajiem argumentiem nepierāda, ka citu faktoru ietekme, izņemot importu no ĶTR par dempinga cenām, būtu tik liela, lai izjauktu cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un konstatēto kaitējumu. Ņemot vērā iepriekš minēto un tā kā nav iesniegta neviena cita piezīme, kura vēl nav izskatīta, tiek secināts, ka imports no ĶTR par dempinga cenām radīja materiālo kaitējumu ES ražošanas nozarei pamatregulas 3. panta 6. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(105)

Neviens no ieinteresēto personu iesniegtajiem argumentiem nepierāda, ka citu faktoru ietekme, izņemot importu no ĶTR par dempinga cenām, būtu tik liela, lai izjauktu cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un konstatēto kaitējumu. Ņemot vērā iepriekš minēto un tā kā nav iesniegta neviena cita piezīme, kura vēl nav izskatīta, tiek secināts, ka imports no ĶTR par dempinga cenām radīja materiālo kaitējumu ES ražošanas nozarei pamatregulas 3. panta 6. punkta nozīmē.

| (106) | Ar šo apstiprina pagaidu regulas 117.–119. apsvērumā apkopotos secinājumus par cēloņsakarību. |
| --- | --- |

(106)

Ar šo apstiprina pagaidu regulas 117.–119. apsvērumā apkopotos secinājumus par cēloņsakarību.

G.   EIROPAS SAVIENĪBAS INTERESES

| (107) | Ņemot vērā ieinteresēto personu piezīmes, Komisija veica visu ar ES interesēm saistīto argumentu sīkāku analīzi. |
| --- | --- |

(107)

Ņemot vērā ieinteresēto personu piezīmes, Komisija veica visu ar ES interesēm saistīto argumentu sīkāku analīzi.

1.   Eiropas Savienības ražošanas nozares intereses

| (108) | Sūdzības iesniedzēji atkārtoja, ka antidempinga pasākumu piemērošanai ir svarīga nozīme attiecībā uz ES ražošanas nozari, lai tā arī turpmāk saglabātu dzīvotspēju un darbotos nākotnē, jo cenu lejupslīde, kuru radīja imports no ĶTR par dempinga cenām, ir stipri ietekmējusi pārdošanu, rentabilitāti un spēju veikt ieguldījumus ES ražošanas nozarē. Tā kā nav iesniegta neviena papildu konkrēta piezīme par šo jautājumu, ar šo apstiprina pagaidu regulas 122.–126. apsvērumu. |
| --- | --- |

(108)

Sūdzības iesniedzēji atkārtoja, ka antidempinga pasākumu piemērošanai ir svarīga nozīme attiecībā uz ES ražošanas nozari, lai tā arī turpmāk saglabātu dzīvotspēju un darbotos nākotnē, jo cenu lejupslīde, kuru radīja imports no ĶTR par dempinga cenām, ir stipri ietekmējusi pārdošanu, rentabilitāti un spēju veikt ieguldījumus ES ražošanas nozarē. Tā kā nav iesniegta neviena papildu konkrēta piezīme par šo jautājumu, ar šo apstiprina pagaidu regulas 122.–126. apsvērumu.

2.   Nesaistīto importētāju intereses Eiropas Savienībā

| (109) | Tā kā nav iesniegta neviena konkrēta piezīme par šo jautājumu, ar šo apstiprina pagaidu regulas 127. un 128. apsvērumu. |
| --- | --- |

(109)

Tā kā nav iesniegta neviena konkrēta piezīme par šo jautājumu, ar šo apstiprina pagaidu regulas 127. un 128. apsvērumu.

3.   Lietotāju intereses

| (110) | Vairāki lietotāji un lietotāju apvienības, kas nepieteicās pagaidu posmā, to izdarīja pēc pagaidu pasākumu piemērošanas un iesniedza piezīmes. |
| --- | --- |

(110)

Vairāki lietotāji un lietotāju apvienības, kas nepieteicās pagaidu posmā, to izdarīja pēc pagaidu pasākumu piemērošanas un iesniedza piezīmes.

| (111) | Vairāki lietotāji atkārtoja vispārējās piezīmes par dažiem jautājumiem, kuri jau bija analizēti pagaidu regulā, nesniedzot par tiem jaunu informāciju vai papildu pierādījumus, kas pamatotu šādas prasības. Tomēr par dažiem citiem jautājumiem tika iegūta jauna informācija, un pēc tam tā tika analizēta. |
| --- | --- |

(111)

Vairāki lietotāji atkārtoja vispārējās piezīmes par dažiem jautājumiem, kuri jau bija analizēti pagaidu regulā, nesniedzot par tiem jaunu informāciju vai papildu pierādījumus, kas pamatotu šādas prasības. Tomēr par dažiem citiem jautājumiem tika iegūta jauna informācija, un pēc tam tā tika analizēta.

| (112) | Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka pārstāvētie lietotāji, kas sadarbojās, neatspoguļoja nozares komplicētību un ka lielākā daļa lietotāju bija mazi un vidēji uzņēmumi, kuru stāvoklis un uzskati ES interešu analīzē netika ņemti vērā. |
| --- | --- |

(112)

Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka pārstāvētie lietotāji, kas sadarbojās, neatspoguļoja nozares komplicētību un ka lielākā daļa lietotāju bija mazi un vidēji uzņēmumi, kuru stāvoklis un uzskati ES interešu analīzē netika ņemti vērā.

| (113) | Tāpēc vispirms jāatgādina, ka 13 lietotāji iesniedza atbildes uz anketas jautājumiem un papildus vairāki citi lietotāji iesniedza piezīmes. Turklāt vairākas apvienības iesniedza piezīmes lietotāju vārdā. Vairākas no šīm ieinteresētajām personām darīja savu viedokli zināmu uzklausīšanā. Pēc aprēķina koriģēšanas, ņemot vērā spolēto diegu izslēgšanu no ražojumu klāsta, lietotāji, kas sadarbojās, veidoja apmēram 24 % no attiecīgā ražojuma importa apjoma. Šāda sadarbība tiek uzskatīta par reprezentatīvu. |
| --- | --- |

(113)

Tāpēc vispirms jāatgādina, ka 13 lietotāji iesniedza atbildes uz anketas jautājumiem un papildus vairāki citi lietotāji iesniedza piezīmes. Turklāt vairākas apvienības iesniedza piezīmes lietotāju vārdā. Vairākas no šīm ieinteresētajām personām darīja savu viedokli zināmu uzklausīšanā. Pēc aprēķina koriģēšanas, ņemot vērā spolēto diegu izslēgšanu no ražojumu klāsta, lietotāji, kas sadarbojās, veidoja apmēram 24 % no attiecīgā ražojuma importa apjoma. Šāda sadarbība tiek uzskatīta par reprezentatīvu.

| (114) | Tomēr tiek atzīts, ka lielākā daļa lietotāju, kuri atbildēja uz lietotāja anketas jautājumiem, bija visai lieli uzņēmumi. Šajā ziņā Komisija ir atkarīga no nobeigumā iegūtās sadarbības. Tomēr tiek uzskatīts, ka, sadarbojoties ar vairākām apvienībām (PlasticsEurope, EuCIA, EuPC, Plastindustrien, BPF), Komisija uzklausīja un ņēma vērā arī mazo un vidējo uzņēmumu problēmas. |
| --- | --- |

(114)

Tomēr tiek atzīts, ka lielākā daļa lietotāju, kuri atbildēja uz lietotāja anketas jautājumiem, bija visai lieli uzņēmumi. Šajā ziņā Komisija ir atkarīga no nobeigumā iegūtās sadarbības. Tomēr tiek uzskatīts, ka, sadarbojoties ar vairākām apvienībām (PlasticsEurope, EuCIA, EuPC, Plastindustrien, BPF), Komisija uzklausīja un ņēma vērā arī mazo un vidējo uzņēmumu problēmas.

| (115) | Vairāki lietotāji un apvienības apstrīdēja Komisijas novērtējumu attiecībā uz nodarbināto cilvēku skaitu stiklšķiedras lietotāju ražošanas nozarē, kas veikts pagaidu regulas 130. apsvērumā. Tāpēc jāatgādina, ka pagaidu regulas 130. apsvērumā Komisija lēsa, ka visos tajos pakārtotajos uzņēmumos ES ražošanas nozarē, kuri izmantoja stiklšķiedras ražojumus, tostarp tālākā pakārtotu ražojumu ražošanā, kopējais nodarbināto skaits bija apmēram 50 000 līdz 75 000 cilvēku. Iepriekš minētās ieinteresētās personas apgalvoja, ka šis skaitlis kopsummā varētu sasniegt 200 000 līdz 250 000 cilvēku, un tās lūdza pamatot šos aprēķinus. Lai gan viena apvienība, European Boating Industry, iesniedza dažus skaitļus attiecībā uz kuģubūves nozari, netika iesniegti neapstrīdami pierādījumi, kas saistītu šos nodarbinātības rādītājus ar attiecīgo ražojumu un līdzīgo ražojumu. |
| --- | --- |

(115)

Vairāki lietotāji un apvienības apstrīdēja Komisijas novērtējumu attiecībā uz nodarbināto cilvēku skaitu stiklšķiedras lietotāju ražošanas nozarē, kas veikts pagaidu regulas 130. apsvērumā. Tāpēc jāatgādina, ka pagaidu regulas 130. apsvērumā Komisija lēsa, ka visos tajos pakārtotajos uzņēmumos ES ražošanas nozarē, kuri izmantoja stiklšķiedras ražojumus, tostarp tālākā pakārtotu ražojumu ražošanā, kopējais nodarbināto skaits bija apmēram 50 000 līdz 75 000 cilvēku. Iepriekš minētās ieinteresētās personas apgalvoja, ka šis skaitlis kopsummā varētu sasniegt 200 000 līdz 250 000 cilvēku, un tās lūdza pamatot šos aprēķinus. Lai gan viena apvienība, European Boating Industry, iesniedza dažus skaitļus attiecībā uz kuģubūves nozari, netika iesniegti neapstrīdami pierādījumi, kas saistītu šos nodarbinātības rādītājus ar attiecīgo ražojumu un līdzīgo ražojumu.

| (116) | Jebkurā gadījumā šāda stiklšķiedras lietotāju intereses noskaidrošana attiecībā uz vispārējiem datiem par to cilvēku kopskaitu, kuri nodarbināti visos ES ražošanas nozares pakārtotajos līmeņos, tostarp starptautisku uzņēmumu nodaļās, kam nav nekādas saistības ar stiklšķiedras ražojumiem, nopietni ietekmētu ES interešu analīzes ticamību. |
| --- | --- |

(116)

Jebkurā gadījumā šāda stiklšķiedras lietotāju intereses noskaidrošana attiecībā uz vispārējiem datiem par to cilvēku kopskaitu, kuri nodarbināti visos ES ražošanas nozares pakārtotajos līmeņos, tostarp starptautisku uzņēmumu nodaļās, kam nav nekādas saistības ar stiklšķiedras ražojumiem, nopietni ietekmētu ES interešu analīzes ticamību.

| (117) | Jāatgādina arī, ka, kā minēts pagaidu regulas 130. apsvērumā, Komisija uzskatīja, ka stiklšķiedru lietojošās nodaļās uzņēmumos, kuri izmantoja Ķīnas stiklšķiedru izmeklēšanas periodā, nodarbināto skaits bija apmēram 27 000 cilvēku. Šā aprēķina pamatā bija detalizēti dati, ko iesniedza lietotāji savās atbildēs uz anketas jautājumiem, konkrēti par nodarbinātību šajās nodaļās ES. Aprēķinu veica, saskaitot šos skaitļus un tad ekstrapolējot tos uz visu Ķīnas attiecīgā ražojuma importu izmeklēšanas periodā. Ekstrapolācijas pamatā bija lietotāju, kuri sadarbojās, daļa kopējā Ķīnas attiecīgā ražojuma importā izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(117)

Jāatgādina arī, ka, kā minēts pagaidu regulas 130. apsvērumā, Komisija uzskatīja, ka stiklšķiedru lietojošās nodaļās uzņēmumos, kuri izmantoja Ķīnas stiklšķiedru izmeklēšanas periodā, nodarbināto skaits bija apmēram 27 000 cilvēku. Šā aprēķina pamatā bija detalizēti dati, ko iesniedza lietotāji savās atbildēs uz anketas jautājumiem, konkrēti par nodarbinātību šajās nodaļās ES. Aprēķinu veica, saskaitot šos skaitļus un tad ekstrapolējot tos uz visu Ķīnas attiecīgā ražojuma importu izmeklēšanas periodā. Ekstrapolācijas pamatā bija lietotāju, kuri sadarbojās, daļa kopējā Ķīnas attiecīgā ražojuma importā izmeklēšanas periodā.

| (118) | Visbeidzot, jānorāda, ka iepriekš minētais aprēķins bija jāpārskata pēc spolēto diegu izslēgšanas no ražojumu klāsta. Pārskata rezultātā aplēsa, ka tiek nodarbināti apmēram 22 000 cilvēku. |
| --- | --- |

(118)

Visbeidzot, jānorāda, ka iepriekš minētais aprēķins bija jāpārskata pēc spolēto diegu izslēgšanas no ražojumu klāsta. Pārskata rezultātā aplēsa, ka tiek nodarbināti apmēram 22 000 cilvēku.

3.1.   Maksājuma ietekme uz lietotāju rentabilitāti

| (119) | Vairāki lietotāji apgalvoja, ka Komisija pagaidu regulas 132.–136. apsvērumā pārāk zemu novērtēja pagaidu antidempinga maksājuma ietekmi uz rentabilitāti un attiecīgi Eiropas lietotāju ražošanas nozares dzīvotspēju. Tie apgalvoja, ka faktiskā ietekme ir daudz lielāka un ka pagaidu maksājuma līmenis apdraud daudzu šo uzņēmumu darbību ES. |
| --- | --- |

(119)

Vairāki lietotāji apgalvoja, ka Komisija pagaidu regulas 132.–136. apsvērumā pārāk zemu novērtēja pagaidu antidempinga maksājuma ietekmi uz rentabilitāti un attiecīgi Eiropas lietotāju ražošanas nozares dzīvotspēju. Tie apgalvoja, ka faktiskā ietekme ir daudz lielāka un ka pagaidu maksājuma līmenis apdraud daudzu šo uzņēmumu darbību ES.

| (120) | Tāpēc svarīgi norādīt, ka pagaidu regulā veiktā ekonomikas novērtējuma pamatā bija ekonomikas dati, kurus iesniedza lietotāji, kas sadarbojās izmeklēšanā. Faktiski tā bija vienīgā pārbaudāmā informācija, kas pieejama šajā sakarā. Lai gan novērtējumu kritizēja daudzi lietotāji, tikai viens lietotājs iesniedza papildu informāciju, kuru varēja izmantot analīzes precizēšanai. Jebkurā gadījumā attiecīgā persona ir spolēto diegu lietotājs, tāpēc pēc tam izmaksu ietekmes analīzē tās iesniegums netika ņemts vērā. |
| --- | --- |

(120)

Tāpēc svarīgi norādīt, ka pagaidu regulā veiktā ekonomikas novērtējuma pamatā bija ekonomikas dati, kurus iesniedza lietotāji, kas sadarbojās izmeklēšanā. Faktiski tā bija vienīgā pārbaudāmā informācija, kas pieejama šajā sakarā. Lai gan novērtējumu kritizēja daudzi lietotāji, tikai viens lietotājs iesniedza papildu informāciju, kuru varēja izmantot analīzes precizēšanai. Jebkurā gadījumā attiecīgā persona ir spolēto diegu lietotājs, tāpēc pēc tam izmaksu ietekmes analīzē tās iesniegums netika ņemts vērā.

| (121) | Iesniegtajās papildu prasībās tika apgalvots, ka ietekme uz mazajiem un vidējiem lietotājiem ir lielāka, nekā tā norādīta. Tomēr šajā sakarā ir iesniegts maz konkrētu pierādījumu, jo šie lietotāji pilnībā nesadarbojās. To lietotāju vidū, kuri sadarbojās, tiešām bija daži starptautiski uzņēmumi, kurus, iespējams, maksājumi ietekmēja mazāk. Tomēr, lai izslēgtu šo kropļojošo ietekmi no aprēķina, galīgajā posmā Komisija noteica vidējo izmaksu ietekmi tikai attiecībā uz stiklšķiedras lietotājām nodaļām, kas sadarbojās, tā vietā, lai to noteiktu attiecībā uz uzņēmumiem kopumā; skatīt turpmāk 123. apsvērumu. |
| --- | --- |

(121)

Iesniegtajās papildu prasībās tika apgalvots, ka ietekme uz mazajiem un vidējiem lietotājiem ir lielāka, nekā tā norādīta. Tomēr šajā sakarā ir iesniegts maz konkrētu pierādījumu, jo šie lietotāji pilnībā nesadarbojās. To lietotāju vidū, kuri sadarbojās, tiešām bija daži starptautiski uzņēmumi, kurus, iespējams, maksājumi ietekmēja mazāk. Tomēr, lai izslēgtu šo kropļojošo ietekmi no aprēķina, galīgajā posmā Komisija noteica vidējo izmaksu ietekmi tikai attiecībā uz stiklšķiedras lietotājām nodaļām, kas sadarbojās, tā vietā, lai to noteiktu attiecībā uz uzņēmumiem kopumā; skatīt turpmāk 123. apsvērumu.

| (122) | Pēc spolēto diegu izslēgšanas no ražojumu klāsta, pagaidu posmā veiktais novērtējums bija jāpārskata, izslēdzot no analīzes uzņēmumus, kuri izmanto spolētos diegus. Turklāt novērtējums radīja vajadzību veikt papildu grozījumus attiecībā uz maksājumiem, kuri jāpiemēro (skatīt turpmāk 139. apsvērumu). |
| --- | --- |

(122)

Pēc spolēto diegu izslēgšanas no ražojumu klāsta, pagaidu posmā veiktais novērtējums bija jāpārskata, izslēdzot no analīzes uzņēmumus, kuri izmanto spolētos diegus. Turklāt novērtējums radīja vajadzību veikt papildu grozījumus attiecībā uz maksājumiem, kuri jāpiemēro (skatīt turpmāk 139. apsvērumu).

| (123) | Ņemot vērā iepriekš minēto pārskatīšanu, aprēķinātā maksājuma ietekme uz lietotāju ražošanas nozari būs vidēji apmēram no 0,5 līdz 2,3 procenta punktiem no stiklšķiedras lietotāju nodaļu peļņas. Tādējādi ietekme būs daudz mazāka, nekā to paredzēja pagaidu posmā, varbūt pat tā būs mazsvarīga, jo nav iespējams, ka tik mazu pašizmaksas pieaugumu kā šo iepriekš noteiktās maksājuma likmes radīto pieaugumu nevarētu novirzīt pilnībā vai vismaz daļēji. |
| --- | --- |

(123)

Ņemot vērā iepriekš minēto pārskatīšanu, aprēķinātā maksājuma ietekme uz lietotāju ražošanas nozari būs vidēji apmēram no 0,5 līdz 2,3 procenta punktiem no stiklšķiedras lietotāju nodaļu peļņas. Tādējādi ietekme būs daudz mazāka, nekā to paredzēja pagaidu posmā, varbūt pat tā būs mazsvarīga, jo nav iespējams, ka tik mazu pašizmaksas pieaugumu kā šo iepriekš noteiktās maksājuma likmes radīto pieaugumu nevarētu novirzīt pilnībā vai vismaz daļēji.

| (124) | Attiecībā uz spēju novirzīt pašizmaksas pieaugumu sūdzības iesniedzējs iesniedza informāciju par sveķu pašizmaksas attīstību, kura ietilpst lietotāju pamatizmaksās un dažkārt pat veido lielāko daļu no galaproduktu pašizmaksas. Saskaņā ar šo iesniegumu, kamēr stiklšķiedru pārdošanas cena (lietotāju pašizmaksa) ļoti ilgi palika stabila, sveķu pašizmaksa šai pašā laikposmā divreiz palielinājās. Vēl viens sveķu cenas pieaugums notika 2009. gada beigās. Neraugoties uz šiem ļoti nozīmīgajiem cenu pieaugumiem, lietotāji turpināja pirkt šo pamatizejvielu un pārdot savus galaproduktus, saglabājot konkurētspēju. Tāpēc ir iespējams, ka tie varēja novirzīt vismaz daļu pašizmaksas pieauguma saviem patērētājiem. Ja šādu ļoti nozīmīgu pašizmaksas pieaugumu var (daļēji) novirzīt patērētājiem, nav iemesla, kura dēļ to nevarētu izdarīt ar antidempinga maksājumu par stiklšķiedru atbilstīgi kaitējuma novēršanas līmenim. |
| --- | --- |

(124)

Attiecībā uz spēju novirzīt pašizmaksas pieaugumu sūdzības iesniedzējs iesniedza informāciju par sveķu pašizmaksas attīstību, kura ietilpst lietotāju pamatizmaksās un dažkārt pat veido lielāko daļu no galaproduktu pašizmaksas. Saskaņā ar šo iesniegumu, kamēr stiklšķiedru pārdošanas cena (lietotāju pašizmaksa) ļoti ilgi palika stabila, sveķu pašizmaksa šai pašā laikposmā divreiz palielinājās. Vēl viens sveķu cenas pieaugums notika 2009. gada beigās. Neraugoties uz šiem ļoti nozīmīgajiem cenu pieaugumiem, lietotāji turpināja pirkt šo pamatizejvielu un pārdot savus galaproduktus, saglabājot konkurētspēju. Tāpēc ir iespējams, ka tie varēja novirzīt vismaz daļu pašizmaksas pieauguma saviem patērētājiem. Ja šādu ļoti nozīmīgu pašizmaksas pieaugumu var (daļēji) novirzīt patērētājiem, nav iemesla, kura dēļ to nevarētu izdarīt ar antidempinga maksājumu par stiklšķiedru atbilstīgi kaitējuma novēršanas līmenim.

| (125) | Dažas personas apgalvoja, ka konkrēti lietotāji, tostarp globālas grupas, jau ražo un/vai pārvietos savu ražošanu ārpus ES, kas var radīt darba vietu zudumu ES lietotājiem; cita starpā, tas var ietekmēt arī lietotāju patērētājus, kā arī plastmasas ražotājus, kuri piegādā izejvielas stiklšķiedru lietotājiem, kas ražo kompozītmateriālu. Tomēr tās ir iespējamās sekas, kas var rasties pēc maksājumu piemērošanas jebkuram starpproduktam, un neattiecas tikai uz stiklšķiedru. Pakārtotie lietotāji var arī pieteikties aizsardzībai, kas paredzēta antidempinga procedūras regulējumā, kā tas jau notika stiklšķiedras sieta auduma gadījumā. Jebkurā gadījumā visas iepriekš minētās sekas būs novērojamas ļoti nelielā apjomā, ņemot vērā piemēroto maksājuma līmeni (skatīt turpmāk 139. apsvērumu). |
| --- | --- |

(125)

Dažas personas apgalvoja, ka konkrēti lietotāji, tostarp globālas grupas, jau ražo un/vai pārvietos savu ražošanu ārpus ES, kas var radīt darba vietu zudumu ES lietotājiem; cita starpā, tas var ietekmēt arī lietotāju patērētājus, kā arī plastmasas ražotājus, kuri piegādā izejvielas stiklšķiedru lietotājiem, kas ražo kompozītmateriālu. Tomēr tās ir iespējamās sekas, kas var rasties pēc maksājumu piemērošanas jebkuram starpproduktam, un neattiecas tikai uz stiklšķiedru. Pakārtotie lietotāji var arī pieteikties aizsardzībai, kas paredzēta antidempinga procedūras regulējumā, kā tas jau notika stiklšķiedras sieta auduma gadījumā. Jebkurā gadījumā visas iepriekš minētās sekas būs novērojamas ļoti nelielā apjomā, ņemot vērā piemēroto maksājuma līmeni (skatīt turpmāk 139. apsvērumu).

| (126) | Ņemot vērā iepriekš minēto, var secināt, ka neviena tāda lietotāja izdzīvošana, kas sadarbojās izmeklēšanā un iesniedza ekonomiskos datus, kurus Komisija varēja pārbaudīt, nebija apdraudēta to izmaksu pieauguma rezultātā, kuras radīja ierosinātie pasākumi. |
| --- | --- |

(126)

Ņemot vērā iepriekš minēto, var secināt, ka neviena tāda lietotāja izdzīvošana, kas sadarbojās izmeklēšanā un iesniedza ekonomiskos datus, kurus Komisija varēja pārbaudīt, nebija apdraudēta to izmaksu pieauguma rezultātā, kuras radīja ierosinātie pasākumi.

3.2.   Piegādes drošība

| (127) | Vairāki lietotāji atkārtoja, ka piegādes drošība Savienības tirgū ir apdraudēta un antidempinga pasākumi šo stāvokli vēl vairāk pasliktina. Tie pamatoja savu apgalvojumu ar dažiem pierādījumiem, norādot uz Savienības ražošanas nozares nespēju nodrošināt stiklšķiedras piegādi lietotāja ražošanas nozarei pieprasītajā apjomā un par prasītajām cenām. Tāpat Komisijas izteikumu par to, ka dīkstāves jauda ES ir tik liela, ka ar to varētu aizstāt importu no ĶTR, uzskatīja par vienkāršotu un nepamatotu. |
| --- | --- |

(127)

Vairāki lietotāji atkārtoja, ka piegādes drošība Savienības tirgū ir apdraudēta un antidempinga pasākumi šo stāvokli vēl vairāk pasliktina. Tie pamatoja savu apgalvojumu ar dažiem pierādījumiem, norādot uz Savienības ražošanas nozares nespēju nodrošināt stiklšķiedras piegādi lietotāja ražošanas nozarei pieprasītajā apjomā un par prasītajām cenām. Tāpat Komisijas izteikumu par to, ka dīkstāves jauda ES ir tik liela, ka ar to varētu aizstāt importu no ĶTR, uzskatīja par vienkāršotu un nepamatotu.

| (128) | Tika veikta jautājuma sīkāka analīze. No sūdzības iesniedzēja tika saņemta jauna informācija par ražošanas apjomiem, jaudas izmantojumu un pieprasījumu. Tādējādi iegūtā un analizētā informācija apstiprināja, ka 2010. gada pirmajā pusē konkrētu ES ražošanas nozares ražojumu piegādē tiešām bija problēmas, kuras radīja krājumu nepietiekamība pēc tirgus atveseļošanās no ekonomikas krīzes. Tikmēr un saskaņā ar pagaidu regulas 145.–149. apsvērumā izklāstīto informāciju pieprasījuma pieaugums šķietami ir nostabilizējies un ir iesniegti pierādījumi, ka ES piegādātāji ievērojami palielinājuši tūlītēji pieejamās produkcijas apjomu 2010. gadā. Tika paziņots arī par turpmāku ES ražošanas nozares ražošanas jaudas pieaugumu īstermiņā un vidējā termiņā. Turklāt tika iesniegti pierādījumi par ražošanas jaudas ievērojamu pieaugumu vairākās citās ražotājvalstīs, kas nav ES dalībvalstis. |
| --- | --- |

(128)

Tika veikta jautājuma sīkāka analīze. No sūdzības iesniedzēja tika saņemta jauna informācija par ražošanas apjomiem, jaudas izmantojumu un pieprasījumu. Tādējādi iegūtā un analizētā informācija apstiprināja, ka 2010. gada pirmajā pusē konkrētu ES ražošanas nozares ražojumu piegādē tiešām bija problēmas, kuras radīja krājumu nepietiekamība pēc tirgus atveseļošanās no ekonomikas krīzes. Tikmēr un saskaņā ar pagaidu regulas 145.–149. apsvērumā izklāstīto informāciju pieprasījuma pieaugums šķietami ir nostabilizējies un ir iesniegti pierādījumi, ka ES piegādātāji ievērojami palielinājuši tūlītēji pieejamās produkcijas apjomu 2010. gadā. Tika paziņots arī par turpmāku ES ražošanas nozares ražošanas jaudas pieaugumu īstermiņā un vidējā termiņā. Turklāt tika iesniegti pierādījumi par ražošanas jaudas ievērojamu pieaugumu vairākās citās ražotājvalstīs, kas nav ES dalībvalstis.

| (129) | Atjauninātie dati par produkciju un ražošanas jaudu attiecībā uz spolētiem diegiem nebija tik pārliecinoši, un arī neatkarīgā tirgus pētījumā norādīja uz mazāk labvēlīgu piegādes stāvokli spolēto diegu jomā. Tomēr, tā kā spolētos diegus izslēdza no ražojumu klāsta, šis jautājums vairs nav svarīgs. |
| --- | --- |

(129)

Atjauninātie dati par produkciju un ražošanas jaudu attiecībā uz spolētiem diegiem nebija tik pārliecinoši, un arī neatkarīgā tirgus pētījumā norādīja uz mazāk labvēlīgu piegādes stāvokli spolēto diegu jomā. Tomēr, tā kā spolētos diegus izslēdza no ražojumu klāsta, šis jautājums vairs nav svarīgs.

| (130) | Vairāki lietotāji arī apgalvoja, ka daži ES ražotāji tieši pirms pagaidu regulas publicēšanas ievērojami palielināja konkrētu ražojumu cenas un sāka pieprasīt paaugstinātu cenu par papildu daudzumiem, kurus pieprasīja lietotāji. Tika arī apgalvots, ka daži ES ražotāji piekrita parakstīt tikai īstermiņa līgumus (mazāk par vienu gadu) pretēji agrākajai praksei. Tika sniegti daži pierādījumi par iepriekš minēto, ko lietotāji uzskatīja par norādi uz faktu, ka ES ražošanas nozare nespēj piegādāt tirgum pieprasītos daudzumus par saprātīgām cenām. |
| --- | --- |

(130)

Vairāki lietotāji arī apgalvoja, ka daži ES ražotāji tieši pirms pagaidu regulas publicēšanas ievērojami palielināja konkrētu ražojumu cenas un sāka pieprasīt paaugstinātu cenu par papildu daudzumiem, kurus pieprasīja lietotāji. Tika arī apgalvots, ka daži ES ražotāji piekrita parakstīt tikai īstermiņa līgumus (mazāk par vienu gadu) pretēji agrākajai praksei. Tika sniegti daži pierādījumi par iepriekš minēto, ko lietotāji uzskatīja par norādi uz faktu, ka ES ražošanas nozare nespēj piegādāt tirgum pieprasītos daudzumus par saprātīgām cenām.

| (131) | Šajā sakarā jānorāda, ka pēc antidempinga pasākumu piemērošanas var gaidīt cenu pieaugumu ES tirgū. Tāpēc nebūs pārsteidzoši novērot arī zināmu to cenu pieaugumu, kuras nosaka ES ražotāji. Attiecībā uz īstermiņa līgumiem šis ir jautājums, kas skar pircēju un pārdevēju un kuru nevajag saistīt ar piegāžu pagaidu nepietiekamību, bet drīzāk skaidrot ar daudziem citiem faktoriem, kas ietekmē tirgu. Jebkurā gadījumā, kā jau iepriekš minēts 128. apsvērumā, 2010. gadā stiklšķiedras piegādes stāvoklis šķietami normalizējās. Šā iemesla dēļ iepriekš minētās prasības noraida. |
| --- | --- |

(131)

Šajā sakarā jānorāda, ka pēc antidempinga pasākumu piemērošanas var gaidīt cenu pieaugumu ES tirgū. Tāpēc nebūs pārsteidzoši novērot arī zināmu to cenu pieaugumu, kuras nosaka ES ražotāji. Attiecībā uz īstermiņa līgumiem šis ir jautājums, kas skar pircēju un pārdevēju un kuru nevajag saistīt ar piegāžu pagaidu nepietiekamību, bet drīzāk skaidrot ar daudziem citiem faktoriem, kas ietekmē tirgu. Jebkurā gadījumā, kā jau iepriekš minēts 128. apsvērumā, 2010. gadā stiklšķiedras piegādes stāvoklis šķietami normalizējās. Šā iemesla dēļ iepriekš minētās prasības noraida.

4.   Secinājums par Eiropas Savienības interesēm

| (132) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, ar šo apstiprina pagaidu regulas 150. un 151. apsvērumā izklāstītos secinājumus un izdara galīgo secinājumu, ka kopumā nepastāv pārliecinoši iemesli pret galīgo antidempinga maksājumu piemērošanu ĶTR izcelsmes attiecīgā ražojuma importam. |
| --- | --- |

(132)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, ar šo apstiprina pagaidu regulas 150. un 151. apsvērumā izklāstītos secinājumus un izdara galīgo secinājumu, ka kopumā nepastāv pārliecinoši iemesli pret galīgo antidempinga maksājumu piemērošanu ĶTR izcelsmes attiecīgā ražojuma importam.

H.   GALĪGIE PASĀKUMI

1.   Kaitējuma novēršanas līmenis

| (133) | Sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka mērķa peļņa 5 % apmērā, kā noteikts pagaidu posmā, bija pārāk maza, un atkārtoti izklāstīja viedokli, ka mērķa peļņa 12–15 % apmērā būtu daudz pamatotāka, ņemot vērā faktu, ka stiklšķiedras ražošanas nozare ir kapitālietilpīga. Tas apgalvoja, ka šāds daudz augstāks rentabilitātes līmenis ir vajadzīgs, lai radītu veselīgu peļņu no kapitāla un veicinātu jaunus ieguldījumus. Tomēr iepriekš minētā prasība netika pārliecinoši pamatota, un tāpēc tiek secināts, ka ir jāsaglabā 5 % peļņas norma, kuru noteica pagaidu posmā. |
| --- | --- |

(133)

Sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka mērķa peļņa 5 % apmērā, kā noteikts pagaidu posmā, bija pārāk maza, un atkārtoti izklāstīja viedokli, ka mērķa peļņa 12–15 % apmērā būtu daudz pamatotāka, ņemot vērā faktu, ka stiklšķiedras ražošanas nozare ir kapitālietilpīga. Tas apgalvoja, ka šāds daudz augstāks rentabilitātes līmenis ir vajadzīgs, lai radītu veselīgu peļņu no kapitāla un veicinātu jaunus ieguldījumus. Tomēr iepriekš minētā prasība netika pārliecinoši pamatota, un tāpēc tiek secināts, ka ir jāsaglabā 5 % peļņas norma, kuru noteica pagaidu posmā.

| (134) | Attiecībā uz kaitējuma novēršanas līmeņa noteikšanu, kā jau iepriekš minēts 71. apsvērumā, izmaiņas metodoloģijā, kuras ietekmēja cenu samazinājuma aprēķinu, t. i., i) spolēto diegu izslēgšana, ii) ražojuma veidu sadalīšana grupās un iii) pēcimportēšanas izmaksu korekcija, tika arī piemērotas kaitējuma novēršanas līmeņa aprēķinā. |
| --- | --- |

(134)

Attiecībā uz kaitējuma novēršanas līmeņa noteikšanu, kā jau iepriekš minēts 71. apsvērumā, izmaiņas metodoloģijā, kuras ietekmēja cenu samazinājuma aprēķinu, t. i., i) spolēto diegu izslēgšana, ii) ražojuma veidu sadalīšana grupās un iii) pēcimportēšanas izmaksu korekcija, tika arī piemērotas kaitējuma novēršanas līmeņa aprēķinā.

| (135) | Lai izslēgtu spolētos diegus un kaitējuma analīzē ņemtu vērā katras ražojuma grupas īpatnības (grīstes, cirstās šķiedras un filci), Komisija izmantoja detalizētu finanšu informāciju, kuru izlasē iekļautie ES ražotāji iesniedza atsevišķi par katru ražojuma veidu. Šajā sakarā vispārējos datus, kurus ieguva, veicot pagaidu aprēķinu, un kuri ietvēra spolētos diegus (skatīt pagaidu regulas 155. apsvērumu), aizvietoja ar ražojuma pamatgrupu (grīstēm, cirsto šķiedru un filcu) atsevišķiem finanšu datiem. Iegūtais aprēķins labāk atspoguļo stāvokli tirgū un ņem vērā pārskatīto ražojumu klāstu, kā arī ražojuma pamatveidu īpatnības. |
| --- | --- |

(135)

Lai izslēgtu spolētos diegus un kaitējuma analīzē ņemtu vērā katras ražojuma grupas īpatnības (grīstes, cirstās šķiedras un filci), Komisija izmantoja detalizētu finanšu informāciju, kuru izlasē iekļautie ES ražotāji iesniedza atsevišķi par katru ražojuma veidu. Šajā sakarā vispārējos datus, kurus ieguva, veicot pagaidu aprēķinu, un kuri ietvēra spolētos diegus (skatīt pagaidu regulas 155. apsvērumu), aizvietoja ar ražojuma pamatgrupu (grīstēm, cirsto šķiedru un filcu) atsevišķiem finanšu datiem. Iegūtais aprēķins labāk atspoguļo stāvokli tirgū un ņem vērā pārskatīto ražojumu klāstu, kā arī ražojuma pamatveidu īpatnības.

| (136) | Iepriekš minēto izmaiņu rezultātā notika ievērojama pagaidu kaitējuma novēršanas līmeņa pārskatīšana. |
| --- | --- |

(136)

Iepriekš minēto izmaiņu rezultātā notika ievērojama pagaidu kaitējuma novēršanas līmeņa pārskatīšana.

2.   Galīgie pasākumi

| (137) | Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek uzskatīts, ka saskaņā ar pamatregulas 9. pantu attiecīgā ražojuma importam jāpiemēro galīgie antidempinga pasākumi. |
| --- | --- |

(137)

Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek uzskatīts, ka saskaņā ar pamatregulas 9. pantu attiecīgā ražojuma importam jāpiemēro galīgie antidempinga pasākumi.

| (138) | Tā kā kaitējuma novēršanas līmeņi tagad ir zemāki nekā noteiktās dempinga starpības, galīgo pasākumu pamatā jābūt kaitējuma novēršanas līmenim. |
| --- | --- |

(138)

Tā kā kaitējuma novēršanas līmeņi tagad ir zemāki nekā noteiktās dempinga starpības, galīgo pasākumu pamatā jābūt kaitējuma novēršanas līmenim.

| (139) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, maksājuma likme, kas izteikta procentos no CIF cenas, līdz Kopienas robežai pirms nodokļu nomaksas ir šāda:






  Ražotājs eksportētājs | Ierosinātais antidempinga maksājums (%) |
| --- | --- | --- |
| Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd., un Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu | 7,3 |
| Visi citi uzņēmumi | 13,8 |

(139)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, maksājuma likme, kas izteikta procentos no CIF cenas, līdz Kopienas robežai pirms nodokļu nomaksas ir šāda:

Ražotājs eksportētājs

Ierosinātais antidempinga maksājums (%)

Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd., un Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu

7,3

Visi citi uzņēmumi

13,8

| (140) | Individuāla uzņēmuma antidempinga maksājuma likmi, kas minēta šajā regulā, noteica, pamatojoties uz šīs izmeklēšanas konstatējumiem. Tādējādi tā atspoguļo stāvokli, ko minētajā izmeklēšanā konstatē attiecībā uz konkrēto uzņēmumu. Tāpēc šo maksājuma likmi (pretēji visas valsts likmei, ko piemēro “visiem citiem uzņēmumiem”) ekskluzīvi piemēro to ražojumu importam, kuru izcelsmes valsts ir attiecīgā valsts un kurus ražo minētais uzņēmums. Importētie ražojumi, ko ražo jebkurš cits uzņēmums, kura nosaukums un adrese, kā arī ar to saistītās struktūras nav konkrēti minētas šīs regulas rezolutīvajā daļā, nevar gūt labumu no šīs likmes un uz to attiecas maksājuma likme, ko piemēro “visiem citiem uzņēmumiem”. |
| --- | --- |

(140)

Individuāla uzņēmuma antidempinga maksājuma likmi, kas minēta šajā regulā, noteica, pamatojoties uz šīs izmeklēšanas konstatējumiem. Tādējādi tā atspoguļo stāvokli, ko minētajā izmeklēšanā konstatē attiecībā uz konkrēto uzņēmumu. Tāpēc šo maksājuma likmi (pretēji visas valsts likmei, ko piemēro “visiem citiem uzņēmumiem”) ekskluzīvi piemēro to ražojumu importam, kuru izcelsmes valsts ir attiecīgā valsts un kurus ražo minētais uzņēmums. Importētie ražojumi, ko ražo jebkurš cits uzņēmums, kura nosaukums un adrese, kā arī ar to saistītās struktūras nav konkrēti minētas šīs regulas rezolutīvajā daļā, nevar gūt labumu no šīs likmes un uz to attiecas maksājuma likme, ko piemēro “visiem citiem uzņēmumiem”.

| (141) | Pieprasījumi piemērot uzņēmumam šo individuālo antidempinga maksājuma likmi (piemēram, pēc ražotnes nosaukuma maiņas vai jaunu ražošanas vai tirdzniecības vietu darbības sākšanas) jāadresē Komisijai (5), sniedzot visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par pārmaiņām uzņēmuma darbībā attiecībā uz ražošanu, pārdošanu iekšzemes tirgū vai eksportam, kas saistīta, piemēram, ar nosaukuma maiņu vai izmaiņām, kas saistītas ar ražošanas un tirdzniecības vietām. Vajadzības gadījumā regulu atbilstoši grozīs, atjauninot atsauci uz uzņēmumu, kas gūst labumu no individuālas maksājuma likmes. |
| --- | --- |

(141)

Pieprasījumi piemērot uzņēmumam šo individuālo antidempinga maksājuma likmi (piemēram, pēc ražotnes nosaukuma maiņas vai jaunu ražošanas vai tirdzniecības vietu darbības sākšanas) jāadresē Komisijai (5), sniedzot visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par pārmaiņām uzņēmuma darbībā attiecībā uz ražošanu, pārdošanu iekšzemes tirgū vai eksportam, kas saistīta, piemēram, ar nosaukuma maiņu vai izmaiņām, kas saistītas ar ražošanas un tirdzniecības vietām. Vajadzības gadījumā regulu atbilstoši grozīs, atjauninot atsauci uz uzņēmumu, kas gūst labumu no individuālas maksājuma likmes.

| (142) | Lai pareizi piemērotu antidempinga maksājumu, valsts mēroga maksājums ir jāpiemēro ne vien ražotājiem eksportētājiem, kuri nesadarbojās, bet arī ražotājiem, kuri IP laikā ražojumu neeksportēja uz ES. |
| --- | --- |

(142)

Lai pareizi piemērotu antidempinga maksājumu, valsts mēroga maksājums ir jāpiemēro ne vien ražotājiem eksportētājiem, kuri nesadarbojās, bet arī ražotājiem, kuri IP laikā ražojumu neeksportēja uz ES.

3.   Pagaidu maksājumu galīgā iekasēšana

| (143) | Ņemot vērā konstatētās dempinga starpības apmēru un ES ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma līmeni, tiek uzskatīts, ka galīgi jāiekasē summas, kas nodrošinātas ar pagaidu regulā noteikto pagaidu antidempinga maksājumu, ievērojot noteiktā galīgā maksājuma apmēru. Tā kā spolētie diegi ir izslēgti no ražojumu klāsta (skatīt 13.–24. apsvērumu), ir jāatmaksā pagaidu nodrošinājuma summas par spolēto diegu importu. Tā kā galīgās maksājuma likmes ir zemākas nekā pagaidu maksājuma likmes, ir jāatmaksā tā pagaidu nodrošinājuma summas daļa, kas pārsniedz galīgo antidempinga maksājumu. |
| --- | --- |

(143)

Ņemot vērā konstatētās dempinga starpības apmēru un ES ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma līmeni, tiek uzskatīts, ka galīgi jāiekasē summas, kas nodrošinātas ar pagaidu regulā noteikto pagaidu antidempinga maksājumu, ievērojot noteiktā galīgā maksājuma apmēru. Tā kā spolētie diegi ir izslēgti no ražojumu klāsta (skatīt 13.–24. apsvērumu), ir jāatmaksā pagaidu nodrošinājuma summas par spolēto diegu importu. Tā kā galīgās maksājuma likmes ir zemākas nekā pagaidu maksājuma likmes, ir jāatmaksā tā pagaidu nodrošinājuma summas daļa, kas pārsniedz galīgo antidempinga maksājumu.

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Ar šo piemēro galīgo antidempinga maksājumu šādu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes ražojumu importam – cirstā stikla šķiedrai, kuras pavediena garums nepārsniedz 50 mm, stiklšķiedras grīstēm, izņemot impregnētas un pārklātas stiklšķiedras grīstes, kuru karsēšanas zudumi pārsniedz 3 % (kā noteikts ISO standartā 1887), kā arī filciem, ko izgatavo no stikla elementāršķiedras pavedieniem, izņemot stikla vates filcus, un ko patlaban klasificē ar KN kodiem 7019 11 00, ex 7019 12 00 un ex 7019 31 00 (Taric kodi 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120024, 7019120039, 7019310029 un 7019310099).

2.   Galīgā antidempinga maksājuma likme, ko piemēro 1. punktā minētā ražojuma, ko ražo turpmāk uzskaitītie uzņēmumi, neto cenai ar piegādi līdz ES robežai pirms nodokļa nomaksas, ir šāda:

| Uzņēmums | Antidempinga maksājums (%) | Taric papildu kods |
| --- | --- | --- |
| Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd., un Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu | 7,3 | A983 |
| Visi citi uzņēmumi | 13,8 | A999 |

Uzņēmums

Antidempinga maksājums (%)

Taric papildu kods

Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd., un Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu

7,3

A983

Visi citi uzņēmumi

13,8

A999

3.   Piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem, ja nav noteikts citādi.

2. pants

1.   Atmaksā summas, kas samaksātas kā nodrošinājums par pagaidu antidempinga maksājumiem saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 812/2010 par Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes stikla elementāršķiedras spolēto diegu importu, izņemot impregnētus un pārklātus spolētos diegus, kuru karsēšanas zudumi pārsniedz 3 % (kā noteikts ISO standartā 1887) un ko patlaban klasificē ar KN kodiem ex 7019 19 10 (Taric kodi 7019191061, 7019191062, 7019191063, 7019191064, 7019191065, 7019191066 un 7019191079).

2.   Galīgi iekasē summas, kas saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 812/2010 samaksātas kā nodrošinājums par pagaidu antidempinga maksājumiem par šādu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes importu – cirstā stikla šķiedru, kuras pavedienu garums nepārsniedz 50 mm, stiklšķiedras grīstēm, izņemot impregnētas un pārklātas stiklšķiedras grīstes, kuru karsēšanas zudumi pārsniedz 3 % (kā noteikts ISO standartā 1887), kā arī filciem, ko izgatavo no stikla elementāršķiedras pavedieniem, izņemot stikla vates filcus, un ko patlaban klasificē ar KN kodiem 7019 11 00, ex 7019 12 00 un ex 7019 31 00 (Taric kodi 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120024, 7019120039, 7019310029 un 7019310099). Atmaksā nodrošinātās summas, kas pārsniedz galīgo antidempinga maksājumu likmes.

3. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 9. martā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

CSÉFALVAY Z.

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

1

(2)  OV L 243, 16.9.2010., 40. lpp.

2

(3)  JEC Composites Magazine, Nr. 58, 2010. gada jūnijs–jūlijs, 14. lpp.

3

JEC Composites Magazine

(4)  PTO šķīrējtiesas ziņojumu strīdus procedūrā: WT/DS337/R, 2007. gada 16. novembris (ES Salmon).

4

Salmon

(5)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Office N105 04/092, 1049 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË.

5

European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Office N105 04/092, 1049 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË

---

| 15.3.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 67/18 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 67/18

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 249/2011

(2011. gada 14. marts),

ar ko pieņem Padomes Regulā (EK) Nr. 577/98 paredzētā 2012. gada ad hoc moduļa specifikācijas par pāreju no darba uz pensionēšanos

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 1998. gada 9. marta Regulu (EK) Nr. 577/98 darbaspēka izlases veida apsekojuma organizēšanu Kopienā (1) un jo īpaši tās 4. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Ir nepieciešams visaptverošs un salīdzināms datu kopums par pāreju no darba uz pensionēšanos, lai pārraudzītu virzību uz stratēģijas “Eiropa 2020” un atvērtās koordinācijas metodes kopīgo mērķu sasniegšanu sociālās aizsardzības un sociālās integrācijas jomā. Abos procesos kā darbības prioritātes ir noteiktas aktīva novecošana un darba dzīves pagarināšana, īpaši saskaņā ar stratēģijas “Eiropa 2020” 7. pamatnostādni (“Dalības darba tirgū palielināšana un strukturālā bezdarba samazināšana”) un saskaņā ar atbilstīgu un ilgtspējīgu pensiju mērķi, ko Eiropadome pieņēma 2006. gada martā, pamatojoties uz Komisijas paziņojumu “Strādāsim kopā, strādāsim labāk. Jauni pamatnoteikumi sociālās aizsardzības un sociālās integrācijas politikas atvērtajai koordinācijai Eiropas Savienībā”. |
| --- | --- |

(1)

Ir nepieciešams visaptverošs un salīdzināms datu kopums par pāreju no darba uz pensionēšanos, lai pārraudzītu virzību uz stratēģijas “Eiropa 2020” un atvērtās koordinācijas metodes kopīgo mērķu sasniegšanu sociālās aizsardzības un sociālās integrācijas jomā. Abos procesos kā darbības prioritātes ir noteiktas aktīva novecošana un darba dzīves pagarināšana, īpaši saskaņā ar stratēģijas “Eiropa 2020” 7. pamatnostādni (“Dalības darba tirgū palielināšana un strukturālā bezdarba samazināšana”) un saskaņā ar atbilstīgu un ilgtspējīgu pensiju mērķi, ko Eiropadome pieņēma 2006. gada martā, pamatojoties uz Komisijas paziņojumu “Strādāsim kopā, strādāsim labāk. Jauni pamatnoteikumi sociālās aizsardzības un sociālās integrācijas politikas atvērtajai koordinācijai Eiropas Savienībā”.

| (2) | Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 24. oktobra Lēmumā Nr. 1672/2006/EK, ar ko izveido Kopienas Nodarbinātības un sociālās solidaritātes programmu – Progress (2), tiek atbalstīta Eiropas Nodarbinātības stratēģijas īstenošana. Ar šo programmu no 2007. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim finansiāli atbalsta Eiropas Savienības mērķus nodarbinātības un sociālo lietu jomās. Pensiju jomā programmā paredzēta politikas analīze, statistikas informācija un konsultācijas. |
| --- | --- |

(2)

Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 24. oktobra Lēmumā Nr. 1672/2006/EK, ar ko izveido Kopienas Nodarbinātības un sociālās solidaritātes programmu – Progress (2), tiek atbalstīta Eiropas Nodarbinātības stratēģijas īstenošana. Ar šo programmu no 2007. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim finansiāli atbalsta Eiropas Savienības mērķus nodarbinātības un sociālo lietu jomās. Pensiju jomā programmā paredzēta politikas analīze, statistikas informācija un konsultācijas.

| (3) | Komisijas 2008. gada 23. aprīļa Regulā (EK) Nr. 365/2008, ar ko pieņem 2010., 2011. un 2012. gada ad hoc moduļu programmu darbaspēka izlases veida apsekojumam, kas paredzēts Padomes Regulā (EK) Nr. 577/98 (3), ir iekļauts ad hoc modulis pārejai no darba uz pensionēšanos. Jādefinē mainīgo lielumu saraksts šim modulim. |
| --- | --- |

(3)

Komisijas 2008. gada 23. aprīļa Regulā (EK) Nr. 365/2008, ar ko pieņem 2010., 2011. un 2012. gada ad hoc moduļu programmu darbaspēka izlases veida apsekojumam, kas paredzēts Padomes Regulā (EK) Nr. 577/98 (3), ir iekļauts ad hoc modulis pārejai no darba uz pensionēšanos. Jādefinē mainīgo lielumu saraksts šim modulim.

| (4) | Jāatsaucas uz 12. panta 3. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 223/2009 (4) par statistikas datu kvalitātes ziņojumiem un Komisijas Ieteikumu 2009/498/EK (5) par ziņojuma struktūru. |
| --- | --- |

(4)

Jāatsaucas uz 12. panta 3. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 223/2009 (4) par statistikas datu kvalitātes ziņojumiem un Komisijas Ieteikumu 2009/498/EK (5) par ziņojuma struktūru.

| (5) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Eiropas Statistikas sistēmas komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Eiropas Statistikas sistēmas komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Pielikumā izklāsta sīki izstrādātu 2012. gada ad hoc moduļa par pāreju no darba uz pensionēšanos mainīgo lielumu saraksts.

2. pants

Šī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 14. martā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 77, 14.3.1998., 3. lpp.

1

(2)  OV L 315, 15.11.2006., 1. lpp.

2

(3)  OV L 112, 24.4.2008., 22. lpp.

3

(4)  OV L 87, 31.3.2009., 164. lpp.

4

(5)  OV L 168, 30.6.2009., 50. lpp.

5

---

PIELIKUMS

DARBASPĒKA APSEKOJUMS

2012. gada ad hoc moduļa specifikācijas par pāreju no darba uz pensionēšanos

| 1. | Attiecīgās dalībvalstis un reģioni: visi. |
| --- | --- |

1.

Attiecīgās dalībvalstis un reģioni: visi.

| 2. | Mainīgos lielumus kodē šādi.
  (Darbaspēka izlases veida apsekojuma mainīgo lielumu kodi ailē “Filtrs” attiecas uz III pielikumu Komisijas 2008. gada 25. aprīļa Regulā (EK) Nr. 377/2008, ar ko īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 577/98 par darbaspēka izlases veida apsekojuma organizēšanu Kopienā attiecībā uz datu nosūtīšanai izmantojamo kodēšanu, sākot ar 2009. gadu, izlases grupas izmantošanu statistikas datu vākšanai par strukturālajiem mainīgajiem lielumiem un pārskata ceturkšņu definēšanu (1)).









  Nosaukums | Aile | Kods | Apraksts | Filtrs |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| PENSION | 197 | | Persona saņem pensiju | Visas personas vecumā no 50 līdz 69 gadiem un (WSTATOR = 1, 2 vai (WSTATOR = 3, 5 un (YEARPR-YEARBIR) > 49)) |
| 1 | Jā |
| 2 | Nē |
| 9 | Nav piemērojams (nav iekļauts filtrā) |
| Tukšs lauks | Nav atbildes vai nezina |
| PENSTYPE | 198-205 | | Pensijas(-u) veids | PENSION = 1 |
| PENSTYP1 | 1: Jā; 0: Nē | Vecuma pensija. Likumā noteiktā shēma |
| PENSTYP2 | 1: Jā; 0: Nē | Vecuma pensija. Arodnodrošinājuma shēma |
| PENSTYP3 | 1: Jā; 0: Nē | Vecuma pensija. Privātā shēma |
| PENSTYP4 | 1: Jā; 0: Nē | Vecuma pensija. Shēma nav zināma |
| PENSTYP5 | 1: Jā; 0: Nē | Pensija bezdarba gadījumā |
| PENSTYP6 | 1: Jā; 0: Nē | Invaliditātes pensija |
| PENSTYP7 | 1: Jā; 0: Nē | Apgādnieka zaudējuma pensija |
| PENSTYP8 | 1: Jā; 0: Nē | Cita(-s) pensija(-s) vai pensijas tips nav zināmi |
| 99999999 | Nav piemērojams (nav iekļauts filtrā) |
| EARLYRET | 206 | | Priekšlaicīga pensionēšanās | PENSTYP1 = 1 vai PENSTYP2 = 1, vai PENSTYP3 = 1, vai PENSTYP4 = 1 |
| 1 | Jā |
| 2 | Nē |
| 9 | Nav piemērojams (nav iekļauts filtrā) |
| Tukšs lauks | Nav atbildes vai nezina |
| AGEPENS | 207-208 | | Vecums, kādā persona pirmo reizi saņēmusi vecuma pensiju | PENSTYP1 = 1 vai PENSTYP2 = 1, vai PENSTYP3 = 1, vai PENSTYP4 = 1 |
| | 2 cipari |
| 99 | Nav piemērojams (nav iekļauts filtrā) |
| Tukšs lauks | Nav atbildes vai nezina |
| REASNOT | 209 | | Galvenais iemesls aiziešanai no darba tirgus | WSTATOR = 3, 5 un SEEKWORK = 3, un PENSION = 1 |
| 1 | Labvēlīgi finanšu noteikumi, lai aizietu no darba |
| 2 | Zaudēts darbs un/vai nav bijusi iespēja atrast darbu |
| 3 | Sasniegts maksimālais pensionēšanās vecums |
| 4 | Iegūtas tiesības uz pensiju |
| 5 | Citi iemesli saistībā ar darbu |
| 6 | Personas veselības stāvoklis vai invaliditāte |
| 7 | Iemesli saistībā ar ģimeni vai aprūpi |
| 8 | Citi |
| 9 | Nav piemērojams (nav iekļauts filtrā) |
| Tukšs lauks | Nav atbildes vai nezina |
| WORKLONG | 210 | | Vēlme ilgāk palikt darba tirgū | WSTATOR = 3, 5 un SEEKWORK = 3, un PENSION = 1 |
| 1 | Jā |
| 2 | Nē |
| 9 | Nav piemērojams (nav iekļauts filtrā) |
| Tukšs lauks | Nav atbildes vai nezina |
| REDUCHRS | 211 | | Personai saīsināts darba laiks, lai pakāpeniski pilnībā pensionētos | (WSTATOR = 1, 2 un vecumā no 55 līdz 69 gadiem) vai (WSTATOR = 3, 5 un SEEKWORK = 3, un PENSION = 1) |
| 1 | Jā, pirms pirmreizējās vecuma pensijas saņemšanas |
| 2 | Jā, kopš vai pēc pirmreizējās vecuma pensijas saņemšanas |
| 3 | Nē |
| 9 | Nav piemērojams (nav iekļauts filtrā) |
| Tukšs lauks | Nav atbildes vai nezina |
| STAYWORK | 212 | | Galvenais iemesls palikšanai darba tirgū | WSTATOR = 1, 2 un PENSION = 1 |
| 1 | Lai nodibinātu vai palielinātu turpmākās tiesības uz vecuma pensiju |
| 2 | Nodrošināt pietiekamus personas/mājsaimniecības ieņēmumus |
| 3 | 1. un 2. koda apvienojums |
| 4 | Ar finansēm nesaistīti iemesli, piemēram, apmierinātība ar darbu |
| 9 | Nav piemērojams (nav iekļauts filtrā) |
| Tukšs lauks | Nav atbildes vai nezina |
| PLANSTOP | 213 | | Plāno pārtraukt darbu | WSTATOR = 1, 2 un PENSION = 1 |
| 1 | Laikposmā līdz 1 gadam |
| 2 | Laikposmā, kas pārsniedz 1 gadu, līdz 3 gadiem |
| 3 | Laikposmā, kas pārsniedz 3 gadus, līdz 5 gadiem |
| 4 | Laikposmā, kas pārsniedz 5 gadus, līdz 10 gadiem |
| 5 | Laikposmā, kas pārsniedz 10 gadus |
| 9 | Nav piemērojams (nav iekļauts filtrā) |
| Tukšs lauks | Nav atbildes vai nezina |
| BUILDPEN | 214-217 | | Līdz šim pensijas tiesības ir iegūtas | PENSION = 2, tukšs laiks vai (PENSTYP1 līdz PENSTYP4 = 0) |
| BUILDPEN1 | 1: Jā; 0: Nē | Vecuma pensija. Likumā noteiktā shēma |
| BUILDPEN2 | 1: Jā; 0: Nē | Vecuma pensija. Arodnodrošinājuma shēma |
| BUILDPEN3 | 1: Jā; 0: Nē | Vecuma pensija. Privātā shēma |
| BUILDPEN4 | 1: Jā; 0: Nē | Vecuma pensija. Shēma nav zināma |
| 9999 | Nav piemērojams (nav iekļauts filtrā) |
| CONTWORK | 218 | | Gaidāms, ka persona pēc vecuma pensijas saņemšanas turpinās strādāt/meklēt darbu | (WSTATOR = 1, 2 vai (WSTATOR = 3, 5 un SEEKWORK = 1, 2, 4)) un BUILDPEN ≠ 0000, 9999 un PENSION = 2, tukšs lauks |
| 1 | Jā, finansiālu iemeslu dēļ |
| 2 | Jā, citu iemeslu dēļ |
| 3 | Nē, persona pārtrauks strādāt nekavējoties, tiklīdz saņems vecuma pensiju |
| 4 | Nē, persona pārtrauks strādāt pirms vecuma pensijas saņemšanas |
| 9 | Nav piemērojams (nav iekļauts filtrā) |
| Tukšs lauks | Nav atbildes vai nezina |
| 219-224 | | 2012. gada ad hoc moduļa svaru koeficients (fakultatīvs) | Visas personas vecumā no 50 līdz 69 gadiem un (WSTATOR = 1, 2 vai (WSTATOR = 3, 5 un (YEARPR-YEARBIR) > 49)) |
| 0000-9999 | 219–222. ailē doti veseli skaitļi |
| 00-99 | 223–224. ailē doti decimāldaļskaitļi |

2.

Mainīgos lielumus kodē šādi.

(Darbaspēka izlases veida apsekojuma mainīgo lielumu kodi ailē “Filtrs” attiecas uz III pielikumu Komisijas 2008. gada 25. aprīļa Regulā (EK) Nr. 377/2008, ar ko īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 577/98 par darbaspēka izlases veida apsekojuma organizēšanu Kopienā attiecībā uz datu nosūtīšanai izmantojamo kodēšanu, sākot ar 2009. gadu, izlases grupas izmantošanu statistikas datu vākšanai par strukturālajiem mainīgajiem lielumiem un pārskata ceturkšņu definēšanu (1)).

Nosaukums

Aile

Kods

Apraksts

Filtrs

PENSION

197

Persona saņem pensiju

Visas personas vecumā no 50 līdz 69 gadiem un (WSTATOR = 1, 2 vai (WSTATOR = 3, 5 un (YEARPR-YEARBIR) > 49))

1

Jā

2

Nē

9

Nav piemērojams (nav iekļauts filtrā)

Tukšs lauks

Nav atbildes vai nezina

PENSTYPE

198-205

Pensijas(-u) veids

PENSION = 1

PENSTYP1

1: Jā; 0: Nē

Vecuma pensija. Likumā noteiktā shēma

PENSTYP2

1: Jā; 0: Nē

Vecuma pensija. Arodnodrošinājuma shēma

PENSTYP3

1: Jā; 0: Nē

Vecuma pensija. Privātā shēma

PENSTYP4

1: Jā; 0: Nē

Vecuma pensija. Shēma nav zināma

PENSTYP5

1: Jā; 0: Nē

Pensija bezdarba gadījumā

PENSTYP6

1: Jā; 0: Nē

Invaliditātes pensija

PENSTYP7

1: Jā; 0: Nē

Apgādnieka zaudējuma pensija

PENSTYP8

1: Jā; 0: Nē

Cita(-s) pensija(-s) vai pensijas tips nav zināmi

99999999

Nav piemērojams (nav iekļauts filtrā)

EARLYRET

206

Priekšlaicīga pensionēšanās

PENSTYP1 = 1 vai PENSTYP2 = 1, vai PENSTYP3 = 1, vai PENSTYP4 = 1

1

Jā

2

Nē

9

Nav piemērojams (nav iekļauts filtrā)

Tukšs lauks

Nav atbildes vai nezina

AGEPENS

207-208

Vecums, kādā persona pirmo reizi saņēmusi vecuma pensiju

PENSTYP1 = 1 vai PENSTYP2 = 1, vai PENSTYP3 = 1, vai PENSTYP4 = 1

2 cipari

99

Nav piemērojams (nav iekļauts filtrā)

Tukšs lauks

Nav atbildes vai nezina

REASNOT

209

Galvenais iemesls aiziešanai no darba tirgus

WSTATOR = 3, 5 un SEEKWORK = 3, un PENSION = 1

1

Labvēlīgi finanšu noteikumi, lai aizietu no darba

2

Zaudēts darbs un/vai nav bijusi iespēja atrast darbu

3

Sasniegts maksimālais pensionēšanās vecums

4

Iegūtas tiesības uz pensiju

5

Citi iemesli saistībā ar darbu

6

Personas veselības stāvoklis vai invaliditāte

7

Iemesli saistībā ar ģimeni vai aprūpi

8

Citi

9

Nav piemērojams (nav iekļauts filtrā)

Tukšs lauks

Nav atbildes vai nezina

WORKLONG

210

Vēlme ilgāk palikt darba tirgū

WSTATOR = 3, 5 un SEEKWORK = 3, un PENSION = 1

1

Jā

2

Nē

9

Nav piemērojams (nav iekļauts filtrā)

Tukšs lauks

Nav atbildes vai nezina

REDUCHRS

211

Personai saīsināts darba laiks, lai pakāpeniski pilnībā pensionētos

(WSTATOR = 1, 2 un vecumā no 55 līdz 69 gadiem) vai (WSTATOR = 3, 5 un SEEKWORK = 3, un PENSION = 1)

1

Jā, pirms pirmreizējās vecuma pensijas saņemšanas

2

Jā, kopš vai pēc pirmreizējās vecuma pensijas saņemšanas

3

Nē

9

Nav piemērojams (nav iekļauts filtrā)

Tukšs lauks

Nav atbildes vai nezina

STAYWORK

212

Galvenais iemesls palikšanai darba tirgū

WSTATOR = 1, 2 un PENSION = 1

1

Lai nodibinātu vai palielinātu turpmākās tiesības uz vecuma pensiju

2

Nodrošināt pietiekamus personas/mājsaimniecības ieņēmumus

3

1. un 2. koda apvienojums

4

Ar finansēm nesaistīti iemesli, piemēram, apmierinātība ar darbu

9

Nav piemērojams (nav iekļauts filtrā)

Tukšs lauks

Nav atbildes vai nezina

PLANSTOP

213

Plāno pārtraukt darbu

WSTATOR = 1, 2 un PENSION = 1

1

Laikposmā līdz 1 gadam

2

Laikposmā, kas pārsniedz 1 gadu, līdz 3 gadiem

3

Laikposmā, kas pārsniedz 3 gadus, līdz 5 gadiem

4

Laikposmā, kas pārsniedz 5 gadus, līdz 10 gadiem

5

Laikposmā, kas pārsniedz 10 gadus

9

Nav piemērojams (nav iekļauts filtrā)

Tukšs lauks

Nav atbildes vai nezina

BUILDPEN

214-217

Līdz šim pensijas tiesības ir iegūtas

PENSION = 2, tukšs laiks vai (PENSTYP1 līdz PENSTYP4 = 0)

BUILDPEN1

1: Jā; 0: Nē

Vecuma pensija. Likumā noteiktā shēma

BUILDPEN2

1: Jā; 0: Nē

Vecuma pensija. Arodnodrošinājuma shēma

BUILDPEN3

1: Jā; 0: Nē

Vecuma pensija. Privātā shēma

BUILDPEN4

1: Jā; 0: Nē

Vecuma pensija. Shēma nav zināma

9999

Nav piemērojams (nav iekļauts filtrā)

CONTWORK

218

Gaidāms, ka persona pēc vecuma pensijas saņemšanas turpinās strādāt/meklēt darbu

(WSTATOR = 1, 2 vai (WSTATOR = 3, 5 un SEEKWORK = 1, 2, 4)) un BUILDPEN ≠ 0000, 9999 un PENSION = 2, tukšs lauks

1

Jā, finansiālu iemeslu dēļ

2

Jā, citu iemeslu dēļ

3

Nē, persona pārtrauks strādāt nekavējoties, tiklīdz saņems vecuma pensiju

4

Nē, persona pārtrauks strādāt pirms vecuma pensijas saņemšanas

9

Nav piemērojams (nav iekļauts filtrā)

Tukšs lauks

Nav atbildes vai nezina

219-224

2012. gada ad hoc moduļa svaru koeficients (fakultatīvs)

Visas personas vecumā no 50 līdz 69 gadiem un (WSTATOR = 1, 2 vai (WSTATOR = 3, 5 un (YEARPR-YEARBIR) > 49))

0000-9999

219–222. ailē doti veseli skaitļi

00-99

223–224. ailē doti decimāldaļskaitļi

---

(1)  OV L 114, 26.4.2008., 57. lpp.

---

| 15.3.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 67/22 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 67/22

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 250/2011

(2011. gada 14. marts),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 1580/2007, ar ko nosaka Regulu (EK) Nr. 2200/96, (EK) Nr. 2201/96 un (EK) Nr. 1182/2007 īstenošanas noteikumus augļu un dārzeņu nozarē (2), un jo īpaši tās 138. panta 1. punktu,

tā kā:

Regulā (EK) Nr. 1580/2007, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XV pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 1580/2007 138. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2011. gada 15. martā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 14. martā

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 350, 31.12.2007., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | MA | 54,4 |
| TN | 97,4 |
| TR | 84,0 |
| ZZ | 78,6 |
| 0707 00 05 | JO | 158,2 |
| TR | 164,7 |
| ZZ | 161,5 |
| 0709 90 70 | MA | 41,1 |
| TR | 137,4 |
| ZZ | 89,3 |
| 0805 10 20 | EG | 54,3 |
| IL | 78,4 |
| JM | 51,6 |
| MA | 47,3 |
| TN | 45,0 |
| TR | 68,6 |
| ZZ | 57,5 |
| 0805 50 10 | EG | 67,3 |
| MA | 42,1 |
| TR | 43,2 |
| ZZ | 50,9 |
| 0808 10 80 | AR | 96,2 |
| BR | 86,9 |
| CA | 91,4 |
| CL | 113,5 |
| CN | 85,5 |
| MK | 50,2 |
| US | 142,8 |
| ZA | 67,5 |
| ZZ | 91,8 |
| 0808 20 50 | AR | 91,6 |
| CL | 79,3 |
| CN | 69,0 |
| US | 79,9 |
| ZA | 93,2 |
| ZZ | 82,6 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

MA

54,4

TN

97,4

TR

84,0

ZZ

78,6

0707 00 05

JO

158,2

TR

164,7

ZZ

161,5

0709 90 70

MA

41,1

TR

137,4

ZZ

89,3

0805 10 20

EG

54,3

IL

78,4

JM

51,6

MA

47,3

TN

45,0

TR

68,6

ZZ

57,5

0805 50 10

EG

67,3

MA

42,1

TR

43,2

ZZ

50,9

0808 10 80

AR

96,2

BR

86,9

CA

91,4

CL

113,5

CN

85,5

MK

50,2

US

142,8

ZA

67,5

ZZ

91,8

0808 20 50

AR

91,6

CL

79,3

CN

69,0

US

79,9

ZA

93,2

ZZ

82,6

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 15.3.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 67/24 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 67/24

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 251/2011

(2011. gada 14. marts),

ar ko groza ar Regulu (ES) Nr. 867/2010 2010./11. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus dažiem cukura nozares produktiem

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2006. gada 30. jūnija Regulu (EK) Nr. 951/2006, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā īstenot Padomes Regulu (EK) Nr. 318/2006 saistībā ar tirdzniecību ar trešām valstīm cukura nozarē (2), un jo īpaši tās 36. panta 2. punkta otrās daļas otro teikumu,

tā kā:

| (1) | Reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas 2010./11. tirdzniecības gadā piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un dažu veidu sīrupam, tika noteikti ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 867/2010 (3). Šajās cenās un nodokļos jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 246/2011 (4). |
| --- | --- |

(1)

Reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas 2010./11. tirdzniecības gadā piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un dažu veidu sīrupam, tika noteikti ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 867/2010 (3). Šajās cenās un nodokļos jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 246/2011 (4).

| (2) | Saskaņā ar datiem, kas patlaban ir Komisijas rīcībā, minētās summas ir jāgroza atbilstīgi Regulā (EK) Nr. 951/2006 paredzētajiem noteikumiem un kārtībai, |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar datiem, kas patlaban ir Komisijas rīcībā, minētās summas ir jāgroza atbilstīgi Regulā (EK) Nr. 951/2006 paredzētajiem noteikumiem un kārtībai,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar Regulu (EK) Nr. 951/2006 2010./11. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas piemērojami Regulas (ES) Nr. 867/2010 36. pantā minētajiem produktiem, tiek grozīti un ir sniegti šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2011. gada 15. martā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 14. martā

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 178, 1.7.2006., 24. lpp.

2

(3)  OV L 259, 1.10.2010., 3. lpp.

3

(4)  OV L 66, 12.3.2011., 25. lpp.

4

---

PIELIKUMS

Grozītās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas no 2011. gada 15. marta piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un produktiem ar KN kodu 1702 90 95

| (EUR) |
| --- |
| KN kods | Reprezentatīvā cena par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem | Papildu ievedmuitas nodoklis par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem |
| 1701 11 10 (1) | 55,06 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 55,06 | 0,00 |
| 1701 12 10 (1) | 55,06 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 55,06 | 0,00 |
| 1701 91 00 (2) | 52,69 | 1,66 |
| 1701 99 10 (2) | 52,69 | 0,00 |
| 1701 99 90 (2) | 52,69 | 0,00 |
| 1702 90 95 (3) | 0,53 | 0,20 |

(EUR)

KN kods

Reprezentatīvā cena par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem

Papildu ievedmuitas nodoklis par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem

1701 11 10 (1)

55,06

0,00

1701 11 90 (1)

55,06

0,00

1701 12 10 (1)

55,06

0,00

1701 12 90 (1)

55,06

0,00

1701 91 00 (2)

52,69

1,66

1701 99 10 (2)

52,69

0,00

1701 99 90 (2)

52,69

0,00

1702 90 95 (3)

0,53

0,20

---

(1)  Standarta kvalitātei, kas noteikta Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 IV pielikuma III punktā.

(2)  Standarta kvalitātei, kas noteikta Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 IV pielikuma II punktā.

(3)  Aprēķins uz 1 % saharozes satura.

---

LĒMUMI

| 15.3.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 67/26 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 67/26

---

EIROPAS PARLAMENTA, PADOMES UN KOMISIJAS LĒMUMS

(2011. gada 15. februāris)

par Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai (OLAF) Uzraudzības komitejas locekļu pilnvaru termiņa atjaunošanu

(2011/158/ES)

EIROPAS PARLAMENTS, PADOME UN EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Komisijas 1999. gada 28. aprīļa Lēmumu 1999/352/EK, EOTK, Euratom, ar ko izveido Eiropas Biroju krāpšanas apkarošanai (OLAF) (1), un jo īpaši tā 4. pantu,

ņemot vērā Regulu (EK) Nr. 1073/1999 (2) Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (Euratom) Nr. 1074/1999 (3) par izmeklēšanu, ko veicis Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), un jo īpaši to 11. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2005. gada 4. novembra Lēmumu 2005/833/EK, Euratom par Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai (OLAF) Uzraudzības komitejas locekļu iecelšanu (4),

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 1073/1999 un Regulas (Euratom) Nr. 1074/1999 11. panta 2. punktā paredzēts, ka Uzraudzības komitejā “ir piecas neatkarīgas pieaicinātas personas, kurām ir vajadzīgā kvalifikācija, lai attiecīgās valstīs tās varētu iecelt vadošos amatos, kas saistīti ar Biroja darbības jomām,” un ka šīs personas, savstarpēji vienojoties, ieceļ Eiropas Parlaments, Padome un Komisija. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 1073/1999 un Regulas (Euratom) Nr. 1074/1999 11. panta 2. punktā paredzēts, ka Uzraudzības komitejā “ir piecas neatkarīgas pieaicinātas personas, kurām ir vajadzīgā kvalifikācija, lai attiecīgās valstīs tās varētu iecelt vadošos amatos, kas saistīti ar Biroja darbības jomām,” un ka šīs personas, savstarpēji vienojoties, ieceļ Eiropas Parlaments, Padome un Komisija.

| (2) | Saskaņā ar 11. panta 3. punktu Uzraudzības komitejas locekļu pilnvaru laiks ir trīs gadi, un viņus vienreiz var iecelt amatā atkārtoti. Uzraudzības komitejas pašreizējo locekļu pilnvaru laiks beidzās 2008. gada 30. novembrī. Pilnvaru laikam beidzoties, viņi turpināja pildīt savus pienākumus saskaņā ar regulu 11. panta 4. punktu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar 11. panta 3. punktu Uzraudzības komitejas locekļu pilnvaru laiks ir trīs gadi, un viņus vienreiz var iecelt amatā atkārtoti. Uzraudzības komitejas pašreizējo locekļu pilnvaru laiks beidzās 2008. gada 30. novembrī. Pilnvaru laikam beidzoties, viņi turpināja pildīt savus pienākumus saskaņā ar regulu 11. panta 4. punktu.

| (3) | Ņemot vērā, ka Uzraudzības komitejas locekļu pilnvaru laiks nevar pārsniegt sešus gadus, pašreizējo locekļu, kuri palika amatā, beidzoties viņu pirmajam pilnvaru termiņam, pilnvaru laiks būtu jāatjauno līdz 2011. gada 30. novembrim, |
| --- | --- |

(3)

Ņemot vērā, ka Uzraudzības komitejas locekļu pilnvaru laiks nevar pārsniegt sešus gadus, pašreizējo locekļu, kuri palika amatā, beidzoties viņu pirmajam pilnvaru termiņam, pilnvaru laiks būtu jāatjauno līdz 2011. gada 30. novembrim,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Turpmāk norādītie Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai (OLAF) Uzraudzības komitejas locekļi tiek atjaunoti amatā līdz 2011. gada 30. novembrim:

| — | Peter STRÖMBERG kungs, |
| --- | --- |

—

Peter STRÖMBERG kungs,

| — | Kálmán GYÖRGYI kungs, |
| --- | --- |

—

Kálmán GYÖRGYI kungs,

| — | Rosalind WRIGHT kundze, |
| --- | --- |

—

Rosalind WRIGHT kundze,

| — | Luis LÓPEZ SANZ-ARÁNGUEZ kungs, |
| --- | --- |

—

Luis LÓPEZ SANZ-ARÁNGUEZ kungs,

| — | Diemut R. THEATO kundze. |
| --- | --- |

—

Diemut R. THEATO kundze.

2. pants

Komisija informē attiecīgās personas par šo lēmumu.

3. pants

Šis lēmums ir spēkā, sākot no 2008. gada 1. decembra.

4. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2011. gada 15. februārī

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

J. BUZEK

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

MARTONYI J.

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Algirdas ŠEMETA

---

(1)  OV L 136, 31.5.1999., 20. lpp.

1

(2)  OV L 136, 31.5.1999., 1. lpp.

2

(3)  OV L 136, 31.5.1999., 8. lpp.

3

(4)  OV L 312, 29.11.2005., 49. lpp.

4

---