# Eiropas Savienības L 37/2011

| | ISSN 1725-5112
  doi:10.3000/17255112.L_2011.037.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 37 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 54. sējums2011. gada 11. februāris |

ISSN 1725-5112

doi:10.3000/17255112.L_2011.037.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 37

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

54. sējums2011. gada 11. februāris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | STARPTAUTISKI NOLĪGUMI |
| | * | Informācija par datumu, kurā parakstīts Protokols, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts Eiropas Kopienas un Seišela Salu Republikas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumā | 1 |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 118/2011 (2011. gada 10. februāris), ar ko konkrētu Taizemes izcelsmes gredzenveida stiprinājuma mehānismu importam piemēro pagaidu antidempinga maksājumu | 2 |
| | | Komisijas Regula (ES) Nr. 119/2011 (2011. gada 10. februāris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 16 |
| | | LĒMUMI |
| | | 2011/91/ES |
| | * | Komisijas Lēmums (2011. gada 10. februāris), ar ko laboratorijai Korejas Republikā atļauj veikt seroloģiskos testus trakumsērgas vakcīnu efektivitātes pārraudzīšanai
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 656)

   (
  1
  ) | 18 |
| | | 2011/92/ES |
| | * | Komisijas Lēmums (2011. gada 10. februāris), ar ko ievieš anketu, kas izmantojama pirmajam pārskatam par to, kā tiek īstenota Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/31/EK par oglekļa dioksīda ģeoloģisko uzglabāšanu
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 657)

   (
  1
  ) | 19 |
| | | 2011/93/ES |
| | * | Komisijas Lēmums (2011. gada 10. februāris), ar ko groza Lēmumu 2009/821/EK attiecībā uz robežkontroles punktu un veterināro vienību sarakstiem Traces sistēmā
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 701)

   (
  1
  ) | 25 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

*

Informācija par datumu, kurā parakstīts Protokols, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts Eiropas Kopienas un Seišela Salu Republikas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumā

1

REGULAS

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 118/2011 (2011. gada 10. februāris), ar ko konkrētu Taizemes izcelsmes gredzenveida stiprinājuma mehānismu importam piemēro pagaidu antidempinga maksājumu

2

Komisijas Regula (ES) Nr. 119/2011 (2011. gada 10. februāris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

16

LĒMUMI

2011/91/ES

*

Komisijas Lēmums (2011. gada 10. februāris), ar ko laboratorijai Korejas Republikā atļauj veikt seroloģiskos testus trakumsērgas vakcīnu efektivitātes pārraudzīšanai
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 656)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 656)

1

18

2011/92/ES

*

Komisijas Lēmums (2011. gada 10. februāris), ar ko ievieš anketu, kas izmantojama pirmajam pārskatam par to, kā tiek īstenota Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/31/EK par oglekļa dioksīda ģeoloģisko uzglabāšanu
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 657)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 657)

1

19

2011/93/ES

*

Komisijas Lēmums (2011. gada 10. februāris), ar ko groza Lēmumu 2009/821/EK attiecībā uz robežkontroles punktu un veterināro vienību sarakstiem Traces sistēmā
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 701)

   (
  1
  )

Traces

(izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 701)

1

25

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

| 11.2.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 37/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 37/1

---

Informācija par datumu, kurā parakstīts Protokols, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts Eiropas Kopienas un Seišela Salu Republikas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumā

Eiropas Savienība un Seišela Salu Republika 2011. gada 18. janvārī Briselē parakstīja Protokolu, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts Zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumā.

Tādējādi saskaņā ar tā 13. pantu minēto protokolu provizoriski piemēro no 2011. gada 18. janvāra.

---

REGULAS

| 11.2.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 37/2 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 37/2

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 118/2011

(2011. gada 10. februāris),

ar ko konkrētu Taizemes izcelsmes gredzenveida stiprinājuma mehānismu importam piemēro pagaidu antidempinga maksājumu

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 7. pantu,

pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

1.1.   Procedūras sākšana

| (1) | Eiropas Komisija (“Komisija”) 2010. gada 20. maijā, Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2) publicējot paziņojumu (“paziņojums par procedūras sākšanu”), informēja par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz konkrētu Taizemes (“attiecīgā valsts”) izcelsmes gredzenveida stiprinājuma mehānismu importu Savienībā. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Komisija (“Komisija”) 2010. gada 20. maijā, Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2) publicējot paziņojumu (“paziņojums par procedūras sākšanu”), informēja par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz konkrētu Taizemes (“attiecīgā valsts”) izcelsmes gredzenveida stiprinājuma mehānismu importu Savienībā.

| (2) | Antidempinga procedūra tika uzsākta pēc Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH (“sūdzības iesniedzējs”) 2010. gada 6. aprīlī iesniegtas sūdzības to ražotāju vārdā, kuri ražo nozīmīgu daļu (šajā gadījumā vairāk par 50 %) no konkrētu gredzenveida stiprinājumu mehānismu kopējās produkcijas Savienībā. Sūdzībā bija sniegti pirmšķietami pierādījumi par minētā ražojuma dempingu un no tā izrietošo būtisko kaitējumu, un šos pierādījumus atzina par pietiekamiem, lai ar tiem varētu pamatot procedūras sākšanu. |
| --- | --- |

(2)

Antidempinga procedūra tika uzsākta pēc Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH (“sūdzības iesniedzējs”) 2010. gada 6. aprīlī iesniegtas sūdzības to ražotāju vārdā, kuri ražo nozīmīgu daļu (šajā gadījumā vairāk par 50 %) no konkrētu gredzenveida stiprinājumu mehānismu kopējās produkcijas Savienībā. Sūdzībā bija sniegti pirmšķietami pierādījumi par minētā ražojuma dempingu un no tā izrietošo būtisko kaitējumu, un šos pierādījumus atzina par pietiekamiem, lai ar tiem varētu pamatot procedūras sākšanu.

1.2.   Procedūrā iesaistītās personas

| (3) | Par procedūras sākšanu Komisija oficiāli informēja sūdzības iesniedzēju, citus zināmos Savienības ražotājus, zināmos Taizemes ražotājus eksportētājus, attiecīgās valsts pārstāvjus un zināmos importētājus un lietotājus. Ieinteresētajām personām bija iespēja izteikt savu viedokli rakstiski un lūgt uzklausīšanu termiņā, kas noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu. Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to lūdza un pierādīja, ka ir īpaši iemesli, kāpēc tās jāuzklausa. |
| --- | --- |

(3)

Par procedūras sākšanu Komisija oficiāli informēja sūdzības iesniedzēju, citus zināmos Savienības ražotājus, zināmos Taizemes ražotājus eksportētājus, attiecīgās valsts pārstāvjus un zināmos importētājus un lietotājus. Ieinteresētajām personām bija iespēja izteikt savu viedokli rakstiski un lūgt uzklausīšanu termiņā, kas noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu. Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to lūdza un pierādīja, ka ir īpaši iemesli, kāpēc tās jāuzklausa.

| (4) | Komisija nosūtīja anketas visām tai zināmajām iesaistītajām personām un visām pārējām personām, kas to lūdza paziņojuma par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā, proti, sūdzības iesniedzējam, citiem zināmajiem ražotājiem Savienībā, zināmajam ražotājam eksportētājam Taizemē, attiecīgās valsts pārstāvjiem, zināmajiem importētājiem un zināmajiem lietotājiem. Tika uzklausītas visas personas, kas to noteiktajā termiņā lūdza un norādīja, ka ir īpaši iemesli, kāpēc tās jāuzklausa. |
| --- | --- |

(4)

Komisija nosūtīja anketas visām tai zināmajām iesaistītajām personām un visām pārējām personām, kas to lūdza paziņojuma par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā, proti, sūdzības iesniedzējam, citiem zināmajiem ražotājiem Savienībā, zināmajam ražotājam eksportētājam Taizemē, attiecīgās valsts pārstāvjiem, zināmajiem importētājiem un zināmajiem lietotājiem. Tika uzklausītas visas personas, kas to noteiktajā termiņā lūdza un norādīja, ka ir īpaši iemesli, kāpēc tās jāuzklausa.

| (5) | Atbildes uz anketas jautājumiem un citi iesniegumi tika saņemti no viena Taizemes ražotāja eksportētāja, sūdzību iesniegušā Savienības ražotāja, pieciem nesaistītiem importētājiem un tirgotājiem (tostarp no viena importētāja, kurš Savienībā nodarbojas arī ar ražošanu) un no viena lietotāja. |
| --- | --- |

(5)

Atbildes uz anketas jautājumiem un citi iesniegumi tika saņemti no viena Taizemes ražotāja eksportētāja, sūdzību iesniegušā Savienības ražotāja, pieciem nesaistītiem importētājiem un tirgotājiem (tostarp no viena importētāja, kurš Savienībā nodarbojas arī ar ražošanu) un no viena lietotāja.

| (6) | Komisija ieguva un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai provizoriski noteiktu dempingu, tā radīto kaitējumu un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumus veica šādos uzņēmumos:






  a) | ražotājs Savienībā






  — | Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH, Vīne, Austrija; |
| --- | --- | --- | --- |

(6)

Komisija ieguva un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai provizoriski noteiktu dempingu, tā radīto kaitējumu un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumus veica šādos uzņēmumos:

a)

ražotājs Savienībā

—

Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH, Vīne, Austrija;

| b) | ražotājs eksportētājs Taizemē






  — | Thai Stationery Industry Co. Ltd., Bangkoka, Taizeme; |
| --- | --- | --- |

b)

ražotājs eksportētājs Taizemē

—

Thai Stationery Industry Co. Ltd., Bangkoka, Taizeme;

| c) | uzņēmumi, kas saistīti ar Taizemes ražotāju eksportētāju






  — | Wah Hing Stationery Manufactory Limited, Honkonga; |
| --- | --- | --- |

c)

uzņēmumi, kas saistīti ar Taizemes ražotāju eksportētāju

—

Wah Hing Stationery Manufactory Limited, Honkonga;

| d) | importētāji Savienībā






  — | Giardini Srl, Settimo Milanese, Itālija, |
| --- | --- | --- |

d)

importētāji Savienībā

—

Giardini Srl, Settimo Milanese, Itālija,

| — | Rendol enterprises, Reilingen, Vācija, |
| --- | --- |

—

Rendol enterprises, Reilingen, Vācija,

| — | Industria Meccanica Lombarda Srl, Offanengo, Itālija (vienlaikus arī nodarbojas ar ražošanu Savienībā), |
| --- | --- |

—

Industria Meccanica Lombarda Srl, Offanengo, Itālija (vienlaikus arī nodarbojas ar ražošanu Savienībā),

| — | Winter Company Spain S.A., Spānija. |
| --- | --- |

—

Winter Company Spain S.A., Spānija.

1.3.   Izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

| (7) | Dempinga un kaitējuma izmeklēšana attiecās uz periodu no 2009. gada 1. aprīļa līdz 2010. gada 31. martam (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude tika veikta attiecībā uz periodu no 2006. gada 1. janvāra līdz IP beigām (“kaitējuma izmeklēšanas periods”). |
| --- | --- |

(7)

Dempinga un kaitējuma izmeklēšana attiecās uz periodu no 2009. gada 1. aprīļa līdz 2010. gada 31. martam (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude tika veikta attiecībā uz periodu no 2006. gada 1. janvāra līdz IP beigām (“kaitējuma izmeklēšanas periods”).

2.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

2.1.   Attiecīgais ražojums

| (8) | Attiecīgais ražojums ir gredzenveida stiprinājuma mehānismi, kas veidoti no vismaz divām tērauda plāksnēm vai stieplēm, uz kurām nostiprināti vismaz četri no tērauda stieples izgatavoti pusgredzeni, un ko satur kopā tērauda pārsegs; tos var atvērt, atvelkot pusgredzenus vienu no otra vai izmantojot nelielu tērauda atsperes ierīci, kas piestiprināta gredzenveida stiprinājuma mehānismam; šo ražojumu izcelsmes valsts ir Taizeme (“attiecīgais produkts” vai “GSM”), un pašlaik uz tiem attiecas KN kods ex 8305 10 00. Šī izmeklēšana neattiecas uz piespiešanas mehānismiem, uz kuriem attiecas tas pats KN kods. |
| --- | --- |

(8)

Attiecīgais ražojums ir gredzenveida stiprinājuma mehānismi, kas veidoti no vismaz divām tērauda plāksnēm vai stieplēm, uz kurām nostiprināti vismaz četri no tērauda stieples izgatavoti pusgredzeni, un ko satur kopā tērauda pārsegs; tos var atvērt, atvelkot pusgredzenus vienu no otra vai izmantojot nelielu tērauda atsperes ierīci, kas piestiprināta gredzenveida stiprinājuma mehānismam; šo ražojumu izcelsmes valsts ir Taizeme (“attiecīgais produkts” vai “GSM”), un pašlaik uz tiem attiecas KN kods ex 8305 10 00. Šī izmeklēšana neattiecas uz piespiešanas mehānismiem, uz kuriem attiecas tas pats KN kods.

| (9) | GSM izmanto, lai iešūtu dažāda veida dokumentus vai papīrus. Cita starpā tos izmanto dokumentu mapju ar gredzenveida stiprinājumiem, tehnisko rokasgrāmatu, fotoalbumu un pastmarku albumu, katalogu un brošūru ražotāji. |
| --- | --- |

(9)

GSM izmanto, lai iešūtu dažāda veida dokumentus vai papīrus. Cita starpā tos izmanto dokumentu mapju ar gredzenveida stiprinājumiem, tehnisko rokasgrāmatu, fotoalbumu un pastmarku albumu, katalogu un brošūru ražotāji.

| (10) | Izmeklēšanas periodā Eiropas Savienības teritorijā tika pārdots liels skaits dažādu veidu GSM. Modeļi atšķīrās pēc izmēra, formas un gredzenu skaita, pamatplāksnītes izmēra un gredzenu atvēršanas sistēmas (atvelkot gredzenus vai izmantojot atsperes ierīci). Ņemot vērā, ka visiem gredzenveida stiprinājuma mehānismu veidiem ir vienādas fiziskās un tehniskās īpašības, kā arī to, ka zināmā mērā tie ir savstarpēji aizvietojami, Komisija konstatēja, ka šīs procedūras vajadzībām visi gredzenveida stiprinājuma mehānismi ir uzskatāmi par vienu vienotu ražojuma veidu. |
| --- | --- |

(10)

Izmeklēšanas periodā Eiropas Savienības teritorijā tika pārdots liels skaits dažādu veidu GSM. Modeļi atšķīrās pēc izmēra, formas un gredzenu skaita, pamatplāksnītes izmēra un gredzenu atvēršanas sistēmas (atvelkot gredzenus vai izmantojot atsperes ierīci). Ņemot vērā, ka visiem gredzenveida stiprinājuma mehānismu veidiem ir vienādas fiziskās un tehniskās īpašības, kā arī to, ka zināmā mērā tie ir savstarpēji aizvietojami, Komisija konstatēja, ka šīs procedūras vajadzībām visi gredzenveida stiprinājuma mehānismi ir uzskatāmi par vienu vienotu ražojuma veidu.

2.2.   Līdzīgs ražojums

| (11) | Konstatēts, ka Taizemes iekšējā tirgū ražotajam un pārdotajam ražojumam un ražojumam, ko Savienībā ražo un pārdod Savienības ražotāji, ir vienas un tās pašas fiziskās un tehniskās pamatīpašības un lietojums. Tāpēc tie provizoriski uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(11)

Konstatēts, ka Taizemes iekšējā tirgū ražotajam un pārdotajam ražojumam un ražojumam, ko Savienībā ražo un pārdod Savienības ražotāji, ir vienas un tās pašas fiziskās un tehniskās pamatīpašības un lietojums. Tāpēc tie provizoriski uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

3.   IZLASES VEIDA PĀRBAUDE

3.1.   Nesaistīto importētāju izlases veida pārbaude

| (12) | Ņemot vērā nesaistīto importētāju acīmredzami lielo skaitu, paziņojumā par procedūras sākšanu tika paredzēta izlases veida pārbaude saskaņā ar pamatregulas 17. pantu. Lai Komisija varētu izlemt, vai nepieciešama izlases veida pārbaude, un vajadzības gadījumā izveidot izlasi, visi zināmie nesaistītie importētāji tika aicināti pieteikties Komisijā un atbilstoši paziņojumam par procedūras sākšanu sniegt pamatinformāciju par savu darbību saistībā ar attiecīgo ražojumu (saskaņā ar to, kā noteikts iepriekš 2.1. punktā) laika posmā no 2009. gada 1. aprīļa līdz 2010. gada 31. martam. |
| --- | --- |

(12)

Ņemot vērā nesaistīto importētāju acīmredzami lielo skaitu, paziņojumā par procedūras sākšanu tika paredzēta izlases veida pārbaude saskaņā ar pamatregulas 17. pantu. Lai Komisija varētu izlemt, vai nepieciešama izlases veida pārbaude, un vajadzības gadījumā izveidot izlasi, visi zināmie nesaistītie importētāji tika aicināti pieteikties Komisijā un atbilstoši paziņojumam par procedūras sākšanu sniegt pamatinformāciju par savu darbību saistībā ar attiecīgo ražojumu (saskaņā ar to, kā noteikts iepriekš 2.1. punktā) laika posmā no 2009. gada 1. aprīļa līdz 2010. gada 31. martam.

| (13) | Izskatot iesniegto informāciju un ņemot vērā nelielo importētāju skaitu, kuri bija pauduši vēlmi sadarboties, tika nolemts, ka izlases veida pārbaude nav nepieciešama. |
| --- | --- |

(13)

Izskatot iesniegto informāciju un ņemot vērā nelielo importētāju skaitu, kuri bija pauduši vēlmi sadarboties, tika nolemts, ka izlases veida pārbaude nav nepieciešama.

4.   DEMPINGS

| (14) | Atbildes uz ražotājiem eksportētājiem paredzētās anketas jautājumiem sniedza viens Taizemes uzņēmums. Atbildes uz šīs anketas jautājumiem sniedza arī ar minēto ražotāju eksportētāju saistīts Honkongas uzņēmums, kurš nodarbojās ar attiecīgā ražojuma pārdošanu. Pamatojoties uz Eiropas Kopienu Statistikas biroja (Eurostat) sniegtajiem datiem par importu, šis ražotājs eksportētājs (kopā ar savu saistīto uzņēmumu) pārstāvēja visu Taizemes eksportu uz Savienību. |
| --- | --- |

(14)

Atbildes uz ražotājiem eksportētājiem paredzētās anketas jautājumiem sniedza viens Taizemes uzņēmums. Atbildes uz šīs anketas jautājumiem sniedza arī ar minēto ražotāju eksportētāju saistīts Honkongas uzņēmums, kurš nodarbojās ar attiecīgā ražojuma pārdošanu. Pamatojoties uz Eiropas Kopienu Statistikas biroja (Eurostat) sniegtajiem datiem par importu, šis ražotājs eksportētājs (kopā ar savu saistīto uzņēmumu) pārstāvēja visu Taizemes eksportu uz Savienību.

4.1.   Normālā vērtība

| (15) | Izmeklēšanā konstatēts, ka ražotājs eksportētājs sniedzis nepilnīgu un nepatiesu informāciju par savu ražošanas izmaksu būtiskiem elementiem, piemēram, par niķeļa šķietamo patēriņu un citu izejvielu šķietamo patēriņu. Turklāt citi iesniegtie dati attiecībā uz ražošanas izmaksām un ražošanas jaudu bija nesaskanīgi un savstarpēji neatbilstoši. Visbeidzot, izmeklēšanā konstatēts, ka Ķīnas Tautas Republikā pastāv saistīts uzņēmums, kas pretēji ražotāja eksportētāja sākotnēji sniegtajai informācijai bija iesaistīts attiecīgā ražojuma pārdošanā un administrēšanā. Sniegtajā informācijā par izmaksām nebija iekļautas šā saistītā uzņēmuma attiecīgās izmaksas, tāpēc tika uzskatīts, ka šī informācija ir nepilnīga. |
| --- | --- |

(15)

Izmeklēšanā konstatēts, ka ražotājs eksportētājs sniedzis nepilnīgu un nepatiesu informāciju par savu ražošanas izmaksu būtiskiem elementiem, piemēram, par niķeļa šķietamo patēriņu un citu izejvielu šķietamo patēriņu. Turklāt citi iesniegtie dati attiecībā uz ražošanas izmaksām un ražošanas jaudu bija nesaskanīgi un savstarpēji neatbilstoši. Visbeidzot, izmeklēšanā konstatēts, ka Ķīnas Tautas Republikā pastāv saistīts uzņēmums, kas pretēji ražotāja eksportētāja sākotnēji sniegtajai informācijai bija iesaistīts attiecīgā ražojuma pārdošanā un administrēšanā. Sniegtajā informācijā par izmaksām nebija iekļautas šā saistītā uzņēmuma attiecīgās izmaksas, tāpēc tika uzskatīts, ka šī informācija ir nepilnīga.

| (16) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, secināts, ka iesniegtie dati par izmaksām nav pietiekami precīzs pamats, lai noteiktu normālo vērtību. Tāpēc tika nolemts secinājumus vismaz daļēji pamatot ar pieejamajiem faktiem saskaņā ar pamatregulas 18. pantu. |
| --- | --- |

(16)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, secināts, ka iesniegtie dati par izmaksām nav pietiekami precīzs pamats, lai noteiktu normālo vērtību. Tāpēc tika nolemts secinājumus vismaz daļēji pamatot ar pieejamajiem faktiem saskaņā ar pamatregulas 18. pantu.

| (17) | Uzņēmums tika nekavējoties informēts un saņēma iespēju sniegt turpmākus paskaidrojumus saskaņā ar pamatregulas 18. panta 4. punktu. Tomēr uzņēmuma sniegtie paskaidrojumi bija neapmierinoši, jo tas neizskaidroja konstatētās neatbilstības. Uzņēmums arī nespēja atspēkot pierādījumus, kuri liecināja, ka iesniegta nepilnīga, nepatiesa un maldinoša informācija. Turklāt uzņēmums neiesniedza būtisku informāciju par iepriekš minēto saistīto uzņēmumu, kas reģistrēts Ķīnas Tautas Republikā un bija iesaistīts attiecīgā ražojuma ražošanā un pārdošanā. |
| --- | --- |

(17)

Uzņēmums tika nekavējoties informēts un saņēma iespēju sniegt turpmākus paskaidrojumus saskaņā ar pamatregulas 18. panta 4. punktu. Tomēr uzņēmuma sniegtie paskaidrojumi bija neapmierinoši, jo tas neizskaidroja konstatētās neatbilstības. Uzņēmums arī nespēja atspēkot pierādījumus, kuri liecināja, ka iesniegta nepilnīga, nepatiesa un maldinoša informācija. Turklāt uzņēmums neiesniedza būtisku informāciju par iepriekš minēto saistīto uzņēmumu, kas reģistrēts Ķīnas Tautas Republikā un bija iesaistīts attiecīgā ražojuma ražošanā un pārdošanā.

| (18) | Ņemot vērā iepriekš minēto, tika nolemts, ka ražotāja eksportētāja normālā vērtība ir provizoriski jānosaka, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem saskaņā ar pamatregulas 18. pantu. |
| --- | --- |

(18)

Ņemot vērā iepriekš minēto, tika nolemts, ka ražotāja eksportētāja normālā vērtība ir provizoriski jānosaka, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem saskaņā ar pamatregulas 18. pantu.

| (19) | Tā kā cita uzticamāka informācija nebija pieejama, normālā vērtība tika provizoriski aprēķināta, pamatojoties uz sūdzībā sniegto informāciju par ražošanas izmaksām Taizemē. Saskaņā ar pamatregulas 18. panta 5. punktu šī informācija tika salīdzināta ar izmeklēšanas laikā iegūto pārbaudīto informāciju, tostarp ar informāciju par darbaspēka un enerģijas patēriņa izmaksām Taizemē. Vajadzības gadījumā sūdzībā sniegtā informācija tika labota, pamatojoties uz izmeklēšanas laikā iegūto pārbaudīto informāciju. |
| --- | --- |

(19)

Tā kā cita uzticamāka informācija nebija pieejama, normālā vērtība tika provizoriski aprēķināta, pamatojoties uz sūdzībā sniegto informāciju par ražošanas izmaksām Taizemē. Saskaņā ar pamatregulas 18. panta 5. punktu šī informācija tika salīdzināta ar izmeklēšanas laikā iegūto pārbaudīto informāciju, tostarp ar informāciju par darbaspēka un enerģijas patēriņa izmaksām Taizemē. Vajadzības gadījumā sūdzībā sniegtā informācija tika labota, pamatojoties uz izmeklēšanas laikā iegūto pārbaudīto informāciju.

| (20) | Pamatojoties uz sūdzībā sniegto informāciju, ražošanas izmaksām atbilstīgi iepriekš minētajam tika pieskaitītas samērīgas pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas un ieņēmumi, attiecīgi 16 % un 8 %. |
| --- | --- |

(20)

Pamatojoties uz sūdzībā sniegto informāciju, ražošanas izmaksām atbilstīgi iepriekš minētajam tika pieskaitītas samērīgas pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas un ieņēmumi, attiecīgi 16 % un 8 %.

4.2.   Eksporta cena

| (21) | Ražotājs eksportētājs eksportēja preces uz Savienību, izmantojot savu saistīto tirdzniecības uzņēmumu, kas atradās ārpus Savienības. |
| --- | --- |

(21)

Ražotājs eksportētājs eksportēja preces uz Savienību, izmantojot savu saistīto tirdzniecības uzņēmumu, kas atradās ārpus Savienības.

| (22) | Eksporta cena tika noteikta, pamatojoties uz cenām, par kādām saistītais uzņēmums pārdod ražojumus Savienībai, t. i., neatkarīgam pircējam, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, kurā noteikts, ka šim nolūkam jāizmanto faktiski samaksātās vai maksājamās cenas. |
| --- | --- |

(22)

Eksporta cena tika noteikta, pamatojoties uz cenām, par kādām saistītais uzņēmums pārdod ražojumus Savienībai, t. i., neatkarīgam pircējam, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, kurā noteikts, ka šim nolūkam jāizmanto faktiski samaksātās vai maksājamās cenas.

4.3.   Salīdzinājums

| (23) | Normālo vērtību un eksporta cenu salīdzināja, izmantojot ražotāja noteiktās cenas. |
| --- | --- |

(23)

Normālo vērtību un eksporta cenu salīdzināja, izmantojot ražotāja noteiktās cenas.

| (24) | Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika atbilstīgi koriģētas atšķirības, kas ietekmēja cenas un cenu salīdzināmību. Ar transporta, apdrošināšanas un kredīta izmaksām saistītās atšķirības tika koriģētas, ja šādas korekcijas bija piemērotas un pamatotas. |
| --- | --- |

(24)

Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika atbilstīgi koriģētas atšķirības, kas ietekmēja cenas un cenu salīdzināmību. Ar transporta, apdrošināšanas un kredīta izmaksām saistītās atšķirības tika koriģētas, ja šādas korekcijas bija piemērotas un pamatotas.

4.4.   Dempinga starpība

| (25) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu dempinga starpība ražotājam eksportētājam, kurš sadarbojās, tika noteikta, pamatojoties uz vidējās svērtās normālās vērtības un vidējās svērtās eksporta cenas salīdzinājumu katram ražojuma veidam, kā noteikts iepriekš. |
| --- | --- |

(25)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu dempinga starpība ražotājam eksportētājam, kurš sadarbojās, tika noteikta, pamatojoties uz vidējās svērtās normālās vērtības un vidējās svērtās eksporta cenas salīdzinājumu katram ražojuma veidam, kā noteikts iepriekš.

| (26) | Pamatojoties uz iepriekš izklāstīto metodoloģiju, dempingu pagaidu starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, ir šādas:






  Ražotājs eksportētājs | Dempinga starpība |
| --- | --- | --- |
| Thai Stationery Industry Co. Ltd., Bangkoka, Taizeme | 17,2 % |

(26)

Pamatojoties uz iepriekš izklāstīto metodoloģiju, dempingu pagaidu starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, ir šādas:

Ražotājs eksportētājs

Dempinga starpība

Thai Stationery Industry Co. Ltd., Bangkoka, Taizeme

17,2 %

| (27) | Tā kā ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, pārstāvēja visu attiecīgā ražojuma eksportu no Taizemes uz Savienību, tad atlikušo dempinga starpību tika nolemts noteikt tās dempinga starpības līmenī, ko konstatēja šim ražotājam eksportētājam, t. i., 17,2 %. |
| --- | --- |

(27)

Tā kā ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, pārstāvēja visu attiecīgā ražojuma eksportu no Taizemes uz Savienību, tad atlikušo dempinga starpību tika nolemts noteikt tās dempinga starpības līmenī, ko konstatēja šim ražotājam eksportētājam, t. i., 17,2 %.

5.   SAVIENĪBAS RAŽOŠANAS NOZARES DEFINĪCIJA

| (28) | Izmeklēšanas periodā gredzenveida stiprinājuma mehānismus ES ražoja šādi ražotāji:






  — | Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH, Vīne, Austrija, |
| --- | --- | --- |

(28)

Izmeklēšanas periodā gredzenveida stiprinājuma mehānismus ES ražoja šādi ražotāji:

—

Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH, Vīne, Austrija,

| — | Industria Meccanica Lombarda Srl, Offanengo, Itālija. |
| --- | --- |

—

Industria Meccanica Lombarda Srl, Offanengo, Itālija.

| (29) | Pirmais ražotājs ir sūdzības iesniedzējs un sadarbojās ar izmeklēšanu. Izmeklēšanā konstatēts, ka izmeklēšanas periodā sūdzības iesniedzējs ražoja vairāk par 50 % no kopējās GSM produkcijas Savienībā. |
| --- | --- |

(29)

Pirmais ražotājs ir sūdzības iesniedzējs un sadarbojās ar izmeklēšanu. Izmeklēšanā konstatēts, ka izmeklēšanas periodā sūdzības iesniedzējs ražoja vairāk par 50 % no kopējās GSM produkcijas Savienībā.

| (30) | Otrs (mazākais) ražotājs vienlaikus nodarbojās ar GSM importu no Taizemes un iebilda pret procedūras sākšanu. Pamatojoties uz uzņēmuma sniegto informāciju, konstatēts, ka visā kaitējuma analīzes periodā ražojumu apjoms, ko šis uzņēmums iegādājās Taizemē, kopumā līdzinājās šā ražotāja paša saražotajam produkcijas apjomam. |
| --- | --- |

(30)

Otrs (mazākais) ražotājs vienlaikus nodarbojās ar GSM importu no Taizemes un iebilda pret procedūras sākšanu. Pamatojoties uz uzņēmuma sniegto informāciju, konstatēts, ka visā kaitējuma analīzes periodā ražojumu apjoms, ko šis uzņēmums iegādājās Taizemē, kopumā līdzinājās šā ražotāja paša saražotajam produkcijas apjomam.

| (31) | Ņemot to vērā, tiek uzskatīts, ka saskaņā ar 4. panta 1. punkta a) apakšpunktu otro ražotāju nevar iekļaut Savienības ražošanas nozarē, līdz ar to pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē Savienības ražošanas nozarē ietilpst vienīgi ražotājs–sūdzības iesniedzējs. Turpmāk tekstā šis sūdzības iesniedzējs dēvēts par “Savienības ražošanas nozari”. |
| --- | --- |

(31)

Ņemot to vērā, tiek uzskatīts, ka saskaņā ar 4. panta 1. punkta a) apakšpunktu otro ražotāju nevar iekļaut Savienības ražošanas nozarē, līdz ar to pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē Savienības ražošanas nozarē ietilpst vienīgi ražotājs–sūdzības iesniedzējs. Turpmāk tekstā šis sūdzības iesniedzējs dēvēts par “Savienības ražošanas nozari”.

| (32) | Jāņem vērā, ka sākotnēji Savienības ražošanas nozari veidoja divi dažādi ražotāji (Austrijas uzņēmums Koloman Handler un Vācijas uzņēmums Robert Krause), taču pēc šo ražotāju bankrota tos pārņēma Austrijas grupa. Šie uzņēmumi tika būtiski pārstrukturēti, un pašreizējais veidojums Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH ir dibināts 2003. gadā. Galvenais birojs atrodas Austrijā, bet ražošana notiek Ungārijā. |
| --- | --- |

(32)

Jāņem vērā, ka sākotnēji Savienības ražošanas nozari veidoja divi dažādi ražotāji (Austrijas uzņēmums Koloman Handler un Vācijas uzņēmums Robert Krause), taču pēc šo ražotāju bankrota tos pārņēma Austrijas grupa. Šie uzņēmumi tika būtiski pārstrukturēti, un pašreizējais veidojums Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH ir dibināts 2003. gadā. Galvenais birojs atrodas Austrijā, bet ražošana notiek Ungārijā.

6.   KAITĒJUMS

6.1.   Patēriņš Savienībā

| (33) | Patēriņš noteikts, pamatojoties uz šādiem elementiem:






  — | pārbaudītais pārdotās produkcijas kopējais apjoms Savienības tirgū, ko norādījusi Savienības ražošanas nozare un otrs ES ražotājs, |
| --- | --- | --- |

(33)

Patēriņš noteikts, pamatojoties uz šādiem elementiem:

—

pārbaudītais pārdotās produkcijas kopējais apjoms Savienības tirgū, ko norādījusi Savienības ražošanas nozare un otrs ES ražotājs,

| — | Taizemes ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, eksporta uz ES pārbaudītais kopējais apjoms laika posmos, par kuriem anketā lūgts sniegt informāciju (2008. gadā, 2009. gadā un IP), un Eurostat dati par citiem gadiem, |
| --- | --- |

—

Taizemes ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, eksporta uz ES pārbaudītais kopējais apjoms laika posmos, par kuriem anketā lūgts sniegt informāciju (2008. gadā, 2009. gadā un IP), un Eurostat dati par citiem gadiem,

| — | Eurostat dati par importu no citām trešām valstīm. |
| --- | --- |

—

Eurostat dati par importu no citām trešām valstīm.

| (34) | Pamatojoties uz šo informāciju, GSM patēriņš ES attīstījies šādi: | 2006. gads | 2007. gads | 2008. gads | 2009. gads | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Patēriņš (tūkst. gab.) | 100 | 100 | 111 | 93 | 95 |
| Avots: pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem un Eurostat dati. |

(34)

Pamatojoties uz šo informāciju, GSM patēriņš ES attīstījies šādi:

2006. gads

2007. gads

2008. gads

2009. gads

IP

Patēriņš (tūkst. gab.)

100

100

111

93

95

Avots: pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem un Eurostat dati.

| (35) | Kaitējuma izmeklēšanas periodā patēriņš samazinājies par 5 % (3). Tomēr jāņem vērā, ka pēc 10 % pieauguma laika posmā no 2006. gada līdz 2008. gadam nākamajā periodā patēriņš samazinājās par 15 %. |
| --- | --- |

(35)

Kaitējuma izmeklēšanas periodā patēriņš samazinājies par 5 % (3). Tomēr jāņem vērā, ka pēc 10 % pieauguma laika posmā no 2006. gada līdz 2008. gadam nākamajā periodā patēriņš samazinājās par 15 %.

6.2.   Imports no Taizemes

a)   Importa apjoms un tirgus daļa

| | 2006. gads | 2007. gads | 2008. gads | 2009. gads | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importa apjoms | 100 | 65 | 153 | 116 | 119 |
| Tirgus daļa | 12,0 % | 7,8 % | 16,5 % | 15,0 % | 15,0 % |
| Avots: pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem un Eurostat dati. |

2006. gads

2007. gads

2008. gads

2009. gads

IP

Importa apjoms

100

65

153

116

119

Tirgus daļa

12,0 %

7,8 %

16,5 %

15,0 %

15,0 %

Avots: pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem un Eurostat dati.

| (36) | Importa apjoms no Taizemes laika posmā no 2008. gada līdz IP noteikts, pamatojoties uz informāciju, ko ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās (vienīgais zināmais Taizemes eksportētājs) sniedzis anketā, kā arī pamatojoties uz Eurostat datiem par citiem gadiem. Pamatojoties uz šo informāciju, tika konstatēts, ka laika posmā no 2006. gada līdz IP kopējais GSM importa apjoms no Taizemes ir pieaudzis par aptuveni 20 %. Tomēr šajā laika posmā importa līmenis ievērojami svārstījies, un visbūtiskākais pieaugums noticis laika posmā no 2007. gada līdz 2008. gadam, kad imports pieauga vairāk nekā divas reizes. |
| --- | --- |

(36)

Importa apjoms no Taizemes laika posmā no 2008. gada līdz IP noteikts, pamatojoties uz informāciju, ko ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās (vienīgais zināmais Taizemes eksportētājs) sniedzis anketā, kā arī pamatojoties uz Eurostat datiem par citiem gadiem. Pamatojoties uz šo informāciju, tika konstatēts, ka laika posmā no 2006. gada līdz IP kopējais GSM importa apjoms no Taizemes ir pieaudzis par aptuveni 20 %. Tomēr šajā laika posmā importa līmenis ievērojami svārstījies, un visbūtiskākais pieaugums noticis laika posmā no 2007. gada līdz 2008. gadam, kad imports pieauga vairāk nekā divas reizes.

| (37) | Atbilstīgi kopējai pieauguma tendencei Taizemes tirgus daļa palielinājās par 3 procentu punktiem laika posmā no 2006. gada līdz IP. Līdzīgi pārdošanas apjomam arī visaugstākais tirgus daļas rādītājs bija 2008. gadā, kad tas sasniedza 16,5 % līmeni. |
| --- | --- |

(37)

Atbilstīgi kopējai pieauguma tendencei Taizemes tirgus daļa palielinājās par 3 procentu punktiem laika posmā no 2006. gada līdz IP. Līdzīgi pārdošanas apjomam arī visaugstākais tirgus daļas rādītājs bija 2008. gadā, kad tas sasniedza 16,5 % līmeni.

b)   Attiecīgā ražojuma importa cena/cenas samazinājums

| | 2006. gads | 2007. gads | 2008. gads | 2009. gads | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importa cena | 100 | 103 | 123 | 113 | 113 |

2006. gads

2007. gads

2008. gads

2009. gads

IP

Importa cena

100

103

123

113

113

| (38) | Importa cenas vispirms palielinājās par 20 % laika posmā no 2006. gada līdz 2008. gadam, bet pēc tam samazinājās. |
| --- | --- |

(38)

Importa cenas vispirms palielinājās par 20 % laika posmā no 2006. gada līdz 2008. gadam, bet pēc tam samazinājās.

| (39) | Lai gan kopējais pieaugums kaitējuma izmeklēšanas periodā bija 13 %, Taizemes cenas izmeklēšanas periodā bija ievērojami zemākas par Savienības ražotāju cenām. Vajadzības gadījumā veicot attiecīgas korekcijas, atbilstošu modeļu cenu salīdzinājumā konstatēts, ka izmeklēšanas periodā Savienības ražojumu pārdošanas cena pārsniedza importa ražojumu cenas vidēji vairāk nekā par 30 %. Salīdzinot vidējos cenu līmeņus citos gados, konstatēts, ka tāda pati cenu atšķirība pastāvējusi arī laika posmā no 2006. gada līdz 2009. gadam. |
| --- | --- |

(39)

Lai gan kopējais pieaugums kaitējuma izmeklēšanas periodā bija 13 %, Taizemes cenas izmeklēšanas periodā bija ievērojami zemākas par Savienības ražotāju cenām. Vajadzības gadījumā veicot attiecīgas korekcijas, atbilstošu modeļu cenu salīdzinājumā konstatēts, ka izmeklēšanas periodā Savienības ražojumu pārdošanas cena pārsniedza importa ražojumu cenas vidēji vairāk nekā par 30 %. Salīdzinot vidējos cenu līmeņus citos gados, konstatēts, ka tāda pati cenu atšķirība pastāvējusi arī laika posmā no 2006. gada līdz 2009. gadam.

| (40) | No Taizemes importēto ražojumu cenu absolūtais līmenis sistemātiski bijis zemāks par citu importēto ražojumu cenu līmeni un arī zemāks par otra Savienības ražotāja cenām. |
| --- | --- |

(40)

No Taizemes importēto ražojumu cenu absolūtais līmenis sistemātiski bijis zemāks par citu importēto ražojumu cenu līmeni un arī zemāks par otra Savienības ražotāja cenām.

6.3.   Ekonomiskā situācija Savienības ražošanas nozarē
   (4)

a)   Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

| | 2006. gads | 2007. gads | 2008. gads | 2009. gads | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražošana | 100 | 130 | 131 | 80 | 83 |
| Ražošanas jauda | 100 | 110 | 115 | 80 | 75 |
| Jaudas izmantojums | 79 % | 94 % | 90 % | 79 % | 88 % |

2006. gads

2007. gads

2008. gads

2009. gads

IP

Ražošana

100

130

131

80

83

Ražošanas jauda

100

110

115

80

75

Jaudas izmantojums

79 %

94 %

90 %

79 %

88 %

| (41) | Vērtējot visu laika posmu, ražošana un ražošanas jauda samazinājusies attiecīgi par gandrīz 20 % un 25 %. Jaudas izmantojuma pieaugums skaidrojams vienīgi ar to, ka tajā pašā laika posmā ražošanas jaudas samazinājās par 25 %. Iemesls galvenokārt ir darbinieku atlaišana (sk. turpmāk datus par nodarbinātību). |
| --- | --- |

(41)

Vērtējot visu laika posmu, ražošana un ražošanas jauda samazinājusies attiecīgi par gandrīz 20 % un 25 %. Jaudas izmantojuma pieaugums skaidrojams vienīgi ar to, ka tajā pašā laika posmā ražošanas jaudas samazinājās par 25 %. Iemesls galvenokārt ir darbinieku atlaišana (sk. turpmāk datus par nodarbinātību).

| (42) | Tomēr jāņem vērā, ka ražošanas apjoma un ražošanas jaudas rādītāji pieauga līdz 2008. gadam, bet pēc tam ievērojami samazinājās. |
| --- | --- |

(42)

Tomēr jāņem vērā, ka ražošanas apjoma un ražošanas jaudas rādītāji pieauga līdz 2008. gadam, bet pēc tam ievērojami samazinājās.

b)   Krājumi

| | 2006. gads | 2007. gads | 2008. gads | 2009. gads | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Krājumi perioda beigās | 100 | 137 | 153 | 124 | 126 |

2006. gads

2007. gads

2008. gads

2009. gads

IP

Krājumi perioda beigās

100

137

153

124

126

| (43) | Kaitējuma izmeklēšanas periodā Savienības ražošanas nozares krājumi kopumā palielinājās par 26 %. Būtisku GSM produkcijas daļu veido standarta ražojumi, un Savienības ražošanas nozarei ir jānodrošina noteikts krājumu līmenis, lai tā spētu ātri apmierināt savu patērētāju pieprasījumu. Tomēr ikviens krājumu pieaugums perioda beigās virs vidējā līmeņa liecina par grūtībām pārdot ražojumus. |
| --- | --- |

(43)

Kaitējuma izmeklēšanas periodā Savienības ražošanas nozares krājumi kopumā palielinājās par 26 %. Būtisku GSM produkcijas daļu veido standarta ražojumi, un Savienības ražošanas nozarei ir jānodrošina noteikts krājumu līmenis, lai tā spētu ātri apmierināt savu patērētāju pieprasījumu. Tomēr ikviens krājumu pieaugums perioda beigās virs vidējā līmeņa liecina par grūtībām pārdot ražojumus.

c)   Pārdošanas apjoms, tirgus daļa un pieaugums

| | 2006. gads | 2007. gads | 2008. gads | 2009. gads | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ES pārdošanas apjoms | 100 | 105 | 113 | 79 | 77 |
| Tirgus daļa | 29,6 % | 31,1 % | 30,2 % | 25,2 % | 24,0 % |

2006. gads

2007. gads

2008. gads

2009. gads

IP

ES pārdošanas apjoms

100

105

113

79

77

Tirgus daļa

29,6 %

31,1 %

30,2 %

25,2 %

24,0 %

| (44) | Analizētajā periodā Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms ES tirgū samazinājās par 23 %, kas atbilst tirgus daļas samazinājumam no 29,6 % līdz 24,0 %, t. i., par vairāk nekā 5 procentu punktiem. Pārdošanas apjoma un tirgus daļas rādītāji faktiski sāka samazināties no 2008. gada. |
| --- | --- |

(44)

Analizētajā periodā Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms ES tirgū samazinājās par 23 %, kas atbilst tirgus daļas samazinājumam no 29,6 % līdz 24,0 %, t. i., par vairāk nekā 5 procentu punktiem. Pārdošanas apjoma un tirgus daļas rādītāji faktiski sāka samazināties no 2008. gada.

| (45) | Iepriekš izklāstītā attīstības tendence kopumā liecina par to, ka laika posmā no 2006. gada līdz IP Savienības ražošanas nozare nav piedzīvojusi izaugsmi. |
| --- | --- |

(45)

Iepriekš izklāstītā attīstības tendence kopumā liecina par to, ka laika posmā no 2006. gada līdz IP Savienības ražošanas nozare nav piedzīvojusi izaugsmi.

d)   Pārdošanas cenas

| | 2006. gads | 2007. gads | 2008. gads | 2009. gads | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pārdošanas cena | 100 | 99 | 99 | 110 | 107 |

2006. gads

2007. gads

2008. gads

2009. gads

IP

Pārdošanas cena

100

99

99

110

107

| (46) | Savienības ražošanas nozares vidējā svērtā pārdošanas cena bija samērā stabila līdz 2008. gadam. Tad tā pieauga par 10 % 2009. gadā, bet izmeklēšanas periodā samazinājās par 3 procentu punktiem. Šo cenas pieaugumu izraisīja divu faktoru apvienojums – pārmaiņas ražojumu sortimentā standartizētāku (un lētāku) ražojumu pārdošanas apjoma samazinājuma dēļ un Savienības ražošanas nozares centieni kompensēt 2008. gadā ciestos zaudējumus. Tomēr otrs no minētajiem pasākumiem bija neveiksmīgs, jo arī nākamajā periodā Savienības ražošanas nozare turpināja darboties ar zaudējumiem (sk. turpmāk). |
| --- | --- |

(46)

Savienības ražošanas nozares vidējā svērtā pārdošanas cena bija samērā stabila līdz 2008. gadam. Tad tā pieauga par 10 % 2009. gadā, bet izmeklēšanas periodā samazinājās par 3 procentu punktiem. Šo cenas pieaugumu izraisīja divu faktoru apvienojums – pārmaiņas ražojumu sortimentā standartizētāku (un lētāku) ražojumu pārdošanas apjoma samazinājuma dēļ un Savienības ražošanas nozares centieni kompensēt 2008. gadā ciestos zaudējumus. Tomēr otrs no minētajiem pasākumiem bija neveiksmīgs, jo arī nākamajā periodā Savienības ražošanas nozare turpināja darboties ar zaudējumiem (sk. turpmāk).

e)   Rentabilitāte, ienākumi no ieguldījumiem un naudas plūsma

| | 2006. gads | 2007. gads | 2008. gads | 2009. gads | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Peļņas un zaudējumu % apgrozījums | 100 | 9 | 135 | 167 | 146 |
| Naudas plūsma | 100 | – 502 | – 685 | – 136 | – 291 |
| Ienākumi no neto aktīviem | 100 | 87 | 104 | 146 | 176 |

2006. gads

2007. gads

2008. gads

2009. gads

IP

Peļņas un zaudējumu % apgrozījums

100

9

135

167

146

Naudas plūsma

100

– 502

– 685

– 136

– 291

Ienākumi no neto aktīviem

100

87

104

146

176

| (47) | Visā kaitējuma izmeklēšanas periodā Savienības ražošanas nozare cieta zaudējumus, un iepriekš atspoguļotā tendence liecina par zaudējumu līmeņa kopējo pieaugumu. Lai arī situācija nedaudz uzlabojās 2007. gadā (ienākumi gandrīz sasniedza izdevumu līmeni), tā pasliktinājās no 2008. gada. Lai gan naudas plūsmas samazinājumu bija iespējams ierobežot, arī šis rādītājs no 2007. gada saglabājās negatīvs. Tāpat ienākumi no neto aktīviem visā periodā bija negatīvi un laika posmā no 2006. gada līdz IP pastāvīgi samazinājās. |
| --- | --- |

(47)

Visā kaitējuma izmeklēšanas periodā Savienības ražošanas nozare cieta zaudējumus, un iepriekš atspoguļotā tendence liecina par zaudējumu līmeņa kopējo pieaugumu. Lai arī situācija nedaudz uzlabojās 2007. gadā (ienākumi gandrīz sasniedza izdevumu līmeni), tā pasliktinājās no 2008. gada. Lai gan naudas plūsmas samazinājumu bija iespējams ierobežot, arī šis rādītājs no 2007. gada saglabājās negatīvs. Tāpat ienākumi no neto aktīviem visā periodā bija negatīvi un laika posmā no 2006. gada līdz IP pastāvīgi samazinājās.

f)   Ieguldījumi un spēja piesaistīt kapitālu

| | 2006. gads | 2007. gads | 2008. gads | 2009. gads | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ieguldījumi | 100 | 45 | 50 | 17 | 26 |

2006. gads

2007. gads

2008. gads

2009. gads

IP

Ieguldījumi

100

45

50

17

26

| (48) | Ieguldījumi strauji samazinājās, proti, visā kaitējuma izmeklēšanas periodā tie samazinājās par 75 %. |
| --- | --- |

(48)

Ieguldījumi strauji samazinājās, proti, visā kaitējuma izmeklēšanas periodā tie samazinājās par 75 %.

| (49) | Kā norādīts iepriekš, ņemot vērā Savienības ražošanas nozares neapmierinošo finansiālo stāvokli, var secināt, ka tās spēja palielināt kapitālu no neatkarīgiem avotiem bija stipri ierobežota. |
| --- | --- |

(49)

Kā norādīts iepriekš, ņemot vērā Savienības ražošanas nozares neapmierinošo finansiālo stāvokli, var secināt, ka tās spēja palielināt kapitālu no neatkarīgiem avotiem bija stipri ierobežota.

g)   Nodarbinātība, ražīgums un algas

| | 2006. gads | 2007. gads | 2008. gads | 2009. gads | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nodarbinātība | 100 | 111 | 118 | 99 | 87 |
| Ražīgums | 100 | 117 | 111 | 81 | 95 |
| Algas | 100 | 106 | 113 | 92 | 71 |

2006. gads

2007. gads

2008. gads

2009. gads

IP

Nodarbinātība

100

111

118

99

87

Ražīgums

100

117

111

81

95

Algas

100

106

113

92

71

| (50) | Visā periodā nodarbinātība (pilnu darba laiku strādājošas personas) samazinājās par 13%, un visbūtiskākais samazinājums notika pēc 2008. gada, kad nodarbinātības rādītājs sasniedza savu augstāko vērtību. Tāda pati tendence bija novērojama algu jomā. |
| --- | --- |

(50)

Visā periodā nodarbinātība (pilnu darba laiku strādājošas personas) samazinājās par 13%, un visbūtiskākais samazinājums notika pēc 2008. gada, kad nodarbinātības rādītājs sasniedza savu augstāko vērtību. Tāda pati tendence bija novērojama algu jomā.

| (51) | Ražīgums, ko mēra kā 1 000 saražotas produkcijas vienības uz vienu darbinieku, kopumā atbilda nodarbinātības rādītāja tendencei, taču tā samazinājumu bija iespējams ierobežot izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(51)

Ražīgums, ko mēra kā 1 000 saražotas produkcijas vienības uz vienu darbinieku, kopumā atbilda nodarbinātības rādītāja tendencei, taču tā samazinājumu bija iespējams ierobežot izmeklēšanas periodā.

h)   Faktiskās dempinga starpības lielums

| (52) | Pamatojoties uz pieejamajiem faktiem, izmeklēšanā konstatēts, ka izmeklēšanas periodā pastāvējis 17,2 % liels dempings, kas ir ievērojami augsts rādītājs. |
| --- | --- |

(52)

Pamatojoties uz pieejamajiem faktiem, izmeklēšanā konstatēts, ka izmeklēšanas periodā pastāvējis 17,2 % liels dempings, kas ir ievērojami augsts rādītājs.

i)   Atgūšanās no iepriekšējā dempinga sekām

| (53) | Imports par dempinga cenām ir nelabvēlīgi ietekmējis Savienības ražošanas nozari vairākus gadus. Līdz 2008. gadam nozares stāvokli uzlaboja samērā efektīvi pasākumi, tomēr pēc tam situācija pasliktinājās. Šis jautājums ir sīkāk izklāstīts turpmākajā sadaļā, kas veltīta Savienības interesēm. |
| --- | --- |

(53)

Imports par dempinga cenām ir nelabvēlīgi ietekmējis Savienības ražošanas nozari vairākus gadus. Līdz 2008. gadam nozares stāvokli uzlaboja samērā efektīvi pasākumi, tomēr pēc tam situācija pasliktinājās. Šis jautājums ir sīkāk izklāstīts turpmākajā sadaļā, kas veltīta Savienības interesēm.

6.4.   Secinājumi

| (54) | Laika posmā no 2006. gada līdz IP Savienības ražošanas nozares ekonomiskā situācija nepārprotami pasliktinājās. Par to jo īpaši liecināja ievērojamais ražošanas un pārdošanas apjoma samazinājums (attiecīgi par 17 % un 13 %), kas izraisīja arī tirgus daļas samazinājumu no 29,6 % līdz 24 %. Arī Savienības ražošanas nozares finanšu situācija tika nelabvēlīgi ietekmēta. Uzņēmuma zaudējumu līmenis paaugstinājās, un šai negatīvajai tendencei sekoja arī naudas plūsmas un ienākumu no neto aktīviem rādītāji. Savienības ražošanas nozares centieni ierobežot zaudējumu līmeni, paaugstinot cenas 2009. gadā, nebija veiksmīgi, un situācija pasliktinājās vēl vairāk. |
| --- | --- |

(54)

Laika posmā no 2006. gada līdz IP Savienības ražošanas nozares ekonomiskā situācija nepārprotami pasliktinājās. Par to jo īpaši liecināja ievērojamais ražošanas un pārdošanas apjoma samazinājums (attiecīgi par 17 % un 13 %), kas izraisīja arī tirgus daļas samazinājumu no 29,6 % līdz 24 %. Arī Savienības ražošanas nozares finanšu situācija tika nelabvēlīgi ietekmēta. Uzņēmuma zaudējumu līmenis paaugstinājās, un šai negatīvajai tendencei sekoja arī naudas plūsmas un ienākumu no neto aktīviem rādītāji. Savienības ražošanas nozares centieni ierobežot zaudējumu līmeni, paaugstinot cenas 2009. gadā, nebija veiksmīgi, un situācija pasliktinājās vēl vairāk.

| (55) | Tāpēc ieguldījumi tika samazināti līdz minimālajam līmenim, un, lai risinātu šo situāciju, uzņēmums bija spiests atlaist ievērojamu skaitu darbinieku. |
| --- | --- |

(55)

Tāpēc ieguldījumi tika samazināti līdz minimālajam līmenim, un, lai risinātu šo situāciju, uzņēmums bija spiests atlaist ievērojamu skaitu darbinieku.

| (56) | Tomēr jāņem vērā, ka visā kaitējuma izmeklēšanas periodā Savienības ražošanas nozares situācija nedaudz uzlabojās laika posmā no 2006. gada līdz 2008. gadam. Šajā laika posmā ražošanas, pārdošanas apjoma un nodarbinātības rādītāji patiešām pieauga. Tomēr no 2009. gada šie rādītāji ievērojami samazinājās. No otras puses, rentabilitātes indikatori palika negatīvi visu periodu, lai arī 2007. gadā rentabilitātes rādītājs gandrīz sasniedza pozitīvo teritoriju. |
| --- | --- |

(56)

Tomēr jāņem vērā, ka visā kaitējuma izmeklēšanas periodā Savienības ražošanas nozares situācija nedaudz uzlabojās laika posmā no 2006. gada līdz 2008. gadam. Šajā laika posmā ražošanas, pārdošanas apjoma un nodarbinātības rādītāji patiešām pieauga. Tomēr no 2009. gada šie rādītāji ievērojami samazinājās. No otras puses, rentabilitātes indikatori palika negatīvi visu periodu, lai arī 2007. gadā rentabilitātes rādītājs gandrīz sasniedza pozitīvo teritoriju.

| (57) | Ņemot vērā iepriekš minēto, provizoriski tiek secināts, ka Savienības ražošanas nozarei nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(57)

Ņemot vērā iepriekš minēto, provizoriski tiek secināts, ka Savienības ražošanas nozarei nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē.

7.   CĒLOŅSAKARĪBA

7.1.   Ievads

| (58) | Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. un 7. punktu tika pārbaudīts, vai Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu ir izraisījis imports par dempinga cenām no attiecīgās valsts. Turklāt tika pārbaudīti arī citi zināmie faktori, kuri nav imports par dempinga cenām un kuri būtu varējuši radīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, lai pārliecinātos, ka šo faktoru izraisītais kaitējums nav saistāms ar importu par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(58)

Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. un 7. punktu tika pārbaudīts, vai Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu ir izraisījis imports par dempinga cenām no attiecīgās valsts. Turklāt tika pārbaudīti arī citi zināmie faktori, kuri nav imports par dempinga cenām un kuri būtu varējuši radīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, lai pārliecinātos, ka šo faktoru izraisītais kaitējums nav saistāms ar importu par dempinga cenām.

7.2.   Importa par dempinga cenām radītā ietekme

| (59) | Jāņem vērā, ka Savienības tirgū pieejamo piegādes avotu skaits ir salīdzinoši neliels (divi Savienības avoti, viens avots no Indijas, viens avots no Taizemes un atsevišķas piegādes no Ķīnas) un ka tāpēc cenu ziņā tirgus ir visnotaļ labi pārredzams ar cenu kotācijas starpniecību. Turklāt būtiska pieprasījuma daļa ES attiecas uz standarta veidu GSM, un šādu ražojumu gadījumā cena ir ievērojami svarīgāks faktors, kas izšķir to, vai pircēji iegādāsies konkrēto ražojumu. |
| --- | --- |

(59)

Jāņem vērā, ka Savienības tirgū pieejamo piegādes avotu skaits ir salīdzinoši neliels (divi Savienības avoti, viens avots no Indijas, viens avots no Taizemes un atsevišķas piegādes no Ķīnas) un ka tāpēc cenu ziņā tirgus ir visnotaļ labi pārredzams ar cenu kotācijas starpniecību. Turklāt būtiska pieprasījuma daļa ES attiecas uz standarta veidu GSM, un šādu ražojumu gadījumā cena ir ievērojami svarīgāks faktors, kas izšķir to, vai pircēji iegādāsies konkrēto ražojumu.

| (60) | Šajā saistībā izmeklēšanā konstatēts, ka kaitējuma izmeklēšanas periodā GSM importa apjoms no Taizemes palielinājās gandrīz par 20 % un izmeklēšanas periodā veidoja 15 % lielu tirgus daļu. Šajā periodā Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms ievērojami samazinājās. Turklāt tika konstatēts, ka izmeklēšanas periodā Savienības ražošanas nozares cenas pārsniedza no Taizemes importēto GSM cenu par vairāk nekā 30 %, kas ir ļoti ievērojama cenu atšķirība šāda veida ražojumu gadījumā. |
| --- | --- |

(60)

Šajā saistībā izmeklēšanā konstatēts, ka kaitējuma izmeklēšanas periodā GSM importa apjoms no Taizemes palielinājās gandrīz par 20 % un izmeklēšanas periodā veidoja 15 % lielu tirgus daļu. Šajā periodā Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms ievērojami samazinājās. Turklāt tika konstatēts, ka izmeklēšanas periodā Savienības ražošanas nozares cenas pārsniedza no Taizemes importēto GSM cenu par vairāk nekā 30 %, kas ir ļoti ievērojama cenu atšķirība šāda veida ražojumu gadījumā.

| (61) | Ievērojamais importa apjoms apvienojumā ar zemo cenu līmeni radīja būtisku spiedienu uz cenām Savienības tirgū. Ja nebūtu dempinga, tad vismaz izmeklēšanas periodā Taizemes cenas būtu gandrīz par 20 % augstākas par to faktisko līmeni, un tas varētu nozīmēt augstāku cenu Savienības tirgū. |
| --- | --- |

(61)

Ievērojamais importa apjoms apvienojumā ar zemo cenu līmeni radīja būtisku spiedienu uz cenām Savienības tirgū. Ja nebūtu dempinga, tad vismaz izmeklēšanas periodā Taizemes cenas būtu gandrīz par 20 % augstākas par to faktisko līmeni, un tas varētu nozīmēt augstāku cenu Savienības tirgū.

| (62) | Ņemot vērā importa par dempinga cenām apjomu un šo ražojumu cenu līmeni, tiek uzskatīts, ka šāds imports ir vājinājis Savienības ražošanas nozares iespēju atgūt peļņu vai vismaz samazināt tās zaudējumus, palielinot pārdošanas apjomu un/vai cenas līdz pienācīgākam līmenim laika posmā no 2009. gada līdz IP. Tādējādi ilgstošais spiediens, ko radīja imports par zemām dempinga cenām no Taizemes uz ES tirgu, izraisīja pārdošanas apjoma un tirgus daļas samazinājumu un samazinātas cenas, un līdz ar to Savienības ražošanas nozare zaudēja rentabilitāti. |
| --- | --- |

(62)

Ņemot vērā importa par dempinga cenām apjomu un šo ražojumu cenu līmeni, tiek uzskatīts, ka šāds imports ir vājinājis Savienības ražošanas nozares iespēju atgūt peļņu vai vismaz samazināt tās zaudējumus, palielinot pārdošanas apjomu un/vai cenas līdz pienācīgākam līmenim laika posmā no 2009. gada līdz IP. Tādējādi ilgstošais spiediens, ko radīja imports par zemām dempinga cenām no Taizemes uz ES tirgu, izraisīja pārdošanas apjoma un tirgus daļas samazinājumu un samazinātas cenas, un līdz ar to Savienības ražošanas nozare zaudēja rentabilitāti.

| (63) | Jāņem vērā, ka nesenā termiņa beigu pārskata izmeklēšanā (5) tika secināts, ka 2008. gadā ražošanas nozare joprojām atradās ļoti nestabilā situācijā un bija ļoti jutīga pret turpmāku importu par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(63)

Jāņem vērā, ka nesenā termiņa beigu pārskata izmeklēšanā (5) tika secināts, ka 2008. gadā ražošanas nozare joprojām atradās ļoti nestabilā situācijā un bija ļoti jutīga pret turpmāku importu par dempinga cenām.

| (64) | Ievērojot iepriekš minēto, tika provizoriski secināts, ka importam no Taizemes par dempinga cenām ir nelabvēlīga ietekme uz Savienības ražošanas nozares ekonomisko situāciju. |
| --- | --- |

(64)

Ievērojot iepriekš minēto, tika provizoriski secināts, ka importam no Taizemes par dempinga cenām ir nelabvēlīga ietekme uz Savienības ražošanas nozares ekonomisko situāciju.

7.3.   Citu faktoru ietekme

7.3.1.   Pieprasījuma samazinājums Savienības tirgū

| (65) | Savienības tirgū 2008. gadā pieprasījums pieauga par 10 %, taču nākamajā gadā būtiski samazinājās par aptuveni 15 %. Šajā saistībā ir jāņem vērā finanšu krīzes ietekme un tas, ka daudzi uzņēmumi nolēma samazināt vispārējos izdevumus, tostarp arī izdevumus par kancelejas piederumiem. Šī situācija ir radījusi zaudējumus visai gredzenveida stiprinājumu izstrādājumu nozarei – samazinājās gan no Indijas un Taizemes importēto ražojumu absolūtais apjoms, gan Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms. |
| --- | --- |

(65)

Savienības tirgū 2008. gadā pieprasījums pieauga par 10 %, taču nākamajā gadā būtiski samazinājās par aptuveni 15 %. Šajā saistībā ir jāņem vērā finanšu krīzes ietekme un tas, ka daudzi uzņēmumi nolēma samazināt vispārējos izdevumus, tostarp arī izdevumus par kancelejas piederumiem. Šī situācija ir radījusi zaudējumus visai gredzenveida stiprinājumu izstrādājumu nozarei – samazinājās gan no Indijas un Taizemes importēto ražojumu absolūtais apjoms, gan Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms.

| (66) | Tomēr jāņem vērā, ka Savienības ražošanas nozare cieta salīdzinoši lielākus zaudējumus nekā citi tirgus dalībnieki, jo laika posmā no 2008. gada līdz 2009. gadam tās tirgus daļa samazinājās no 30,2 % līdz 25,2 %. Ņemot vērā, ka gredzenveida stiprinājumu izstrādājumu ražošanas nozarei ir būtiskas pastāvīgās izmaksas, pārdošanas apjoma samazinājums nelabvēlīgi ietekmēja sūdzības iesniedzēja finansiālo stāvokli. Tomēr patēriņa samazinājums jāaplūko saistīti ar importu par dempinga cenām no Taizemes. Taizemes imports patiešām aizņēma būtisku tirgus daļu, kas daudzuma izteiksmē bija gandrīz trīs reizes lielāka par patēriņa samazinājumu. |
| --- | --- |

(66)

Tomēr jāņem vērā, ka Savienības ražošanas nozare cieta salīdzinoši lielākus zaudējumus nekā citi tirgus dalībnieki, jo laika posmā no 2008. gada līdz 2009. gadam tās tirgus daļa samazinājās no 30,2 % līdz 25,2 %. Ņemot vērā, ka gredzenveida stiprinājumu izstrādājumu ražošanas nozarei ir būtiskas pastāvīgās izmaksas, pārdošanas apjoma samazinājums nelabvēlīgi ietekmēja sūdzības iesniedzēja finansiālo stāvokli. Tomēr patēriņa samazinājums jāaplūko saistīti ar importu par dempinga cenām no Taizemes. Taizemes imports patiešām aizņēma būtisku tirgus daļu, kas daudzuma izteiksmē bija gandrīz trīs reizes lielāka par patēriņa samazinājumu.

| (67) | Ņemot to vērā, var secināt, ka patēriņa samazinājums, ko izraisīja ekonomiskā krīze, varētu būt veicinājis būtisko kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Tomēr, ja šāda ietekme pastāv, tad nav šaubu, ka to ievērojami pastiprināja izmeklēšanā aplūkotais imports. |
| --- | --- |

(67)

Ņemot to vērā, var secināt, ka patēriņa samazinājums, ko izraisīja ekonomiskā krīze, varētu būt veicinājis būtisko kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Tomēr, ja šāda ietekme pastāv, tad nav šaubu, ka to ievērojami pastiprināja izmeklēšanā aplūkotais imports.

7.3.2.   Imports no citām trešām valstīm

| (68) | Papildus tiek importēti arī Indijā un Ķīnā ražotie GSM. Šo ražojumu importa attīstība bijusi šāda: | 2006. gads | 2007. gads | 2008. gads | 2009. gads | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indija |
| Importa apjoms | 100 | 93 | 102 | 88 | 91 |
| Tirgus daļa | 47,6 % | 44,3 % | 43,5 % | 45,2 % | 45,3 % |
| Vidējā cena | 100 | 99 | 118 | 116 | 113 |
| Ķīna |
| Importa apjoms | 100 | 91 | 153 | 150 | 151 |
| Tirgus daļa | 3,5 % | 3,1 % | 4,8 % | 5,6 % | 5,5 % |
| Vidējā cena | 100 | 98 | 90 | 85 | 86 |
| Avots: Eurostat dati. |

(68)

Papildus tiek importēti arī Indijā un Ķīnā ražotie GSM. Šo ražojumu importa attīstība bijusi šāda:

2006. gads

2007. gads

2008. gads

2009. gads

IP

Indija

Importa apjoms

100

93

102

88

91

Tirgus daļa

47,6 %

44,3 %

43,5 %

45,2 %

45,3 %

Vidējā cena

100

99

118

116

113

Ķīna

Importa apjoms

100

91

153

150

151

Tirgus daļa

3,5 %

3,1 %

4,8 %

5,6 %

5,5 %

Vidējā cena

100

98

90

85

86

Avots: Eurostat dati.

| (69) | No Indijas GSM eksportē tikai viens ražotājs eksportētājs, un kaitējuma izmeklēšanas periodā tā importa apjoms samazinājās par gandrīz 10 %. Tomēr Indija aizņem būtisku Savienības tirgus daļu, proti, kaitējuma izmeklēšanas periodā tā kontrolēja vidēji 45 % lielu tirgus daļu. Turklāt Indijas importa cenas kopumā pieauga par 13 %, nedaudz pārsniedzot Taizemes cenas. Indija ir ievērojams Savienības ražošanas nozares konkurents, ņemot vērā tās nozīmīgo stāvokli Savienības tirgū un tās konkurētspējīgo importa cenu. Tomēr, ja aplūko iepriekš minēto tendenci, proti, apjoma samazināšanos kopā ar cenu pieaugumu, nekas neliecina par to, ka izmeklēšanas periodā Indija būtu veicinājusi Savienības ražošanas nozares stāvokļa pasliktināšanos. Visbeidzot jāņem vērā, ka noteiktu Indijas eksporta daļu, t. i., aptuveni vienu trešdaļu, bija tieši iegādājies un pārdevis Savienības tirgū ar Savienības ražošanas nozari saistīts izplatītājs. |
| --- | --- |

(69)

No Indijas GSM eksportē tikai viens ražotājs eksportētājs, un kaitējuma izmeklēšanas periodā tā importa apjoms samazinājās par gandrīz 10 %. Tomēr Indija aizņem būtisku Savienības tirgus daļu, proti, kaitējuma izmeklēšanas periodā tā kontrolēja vidēji 45 % lielu tirgus daļu. Turklāt Indijas importa cenas kopumā pieauga par 13 %, nedaudz pārsniedzot Taizemes cenas. Indija ir ievērojams Savienības ražošanas nozares konkurents, ņemot vērā tās nozīmīgo stāvokli Savienības tirgū un tās konkurētspējīgo importa cenu. Tomēr, ja aplūko iepriekš minēto tendenci, proti, apjoma samazināšanos kopā ar cenu pieaugumu, nekas neliecina par to, ka izmeklēšanas periodā Indija būtu veicinājusi Savienības ražošanas nozares stāvokļa pasliktināšanos. Visbeidzot jāņem vērā, ka noteiktu Indijas eksporta daļu, t. i., aptuveni vienu trešdaļu, bija tieši iegādājies un pārdevis Savienības tirgū ar Savienības ražošanas nozari saistīts izplatītājs.

| (70) | Attiecībā uz importu no Ķīnas kopš 2004. gada ir piemēroti antidempinga maksājumi diapazonā no 51,2 % līdz 78,8 %. Laika posmā no 2006. gada līdz IP Ķīnas importa apjoms palielinājās par aptuveni 50 %, proti, tirgus daļa pieauga par 2 procentu punktiem – no 3,5 % līdz 5,5 %. Pat ja visā kaitējuma izmeklēšanas periodā Ķīnas importa cenas samazinājās, to vispārējais līmenis joprojām ievērojami pārsniedza Taizemes cenas. Šāds fakts ir spēkā pat tad, ja neņem vērā antidempinga maksājumu piemērošanu. Līdz ar to tiek secināts, ka izmeklēšanas periodā šis imports nav veicinājis Savienības ražošanas nozares stāvokļa pasliktināšanos. |
| --- | --- |

(70)

Attiecībā uz importu no Ķīnas kopš 2004. gada ir piemēroti antidempinga maksājumi diapazonā no 51,2 % līdz 78,8 %. Laika posmā no 2006. gada līdz IP Ķīnas importa apjoms palielinājās par aptuveni 50 %, proti, tirgus daļa pieauga par 2 procentu punktiem – no 3,5 % līdz 5,5 %. Pat ja visā kaitējuma izmeklēšanas periodā Ķīnas importa cenas samazinājās, to vispārējais līmenis joprojām ievērojami pārsniedza Taizemes cenas. Šāds fakts ir spēkā pat tad, ja neņem vērā antidempinga maksājumu piemērošanu. Līdz ar to tiek secināts, ka izmeklēšanas periodā šis imports nav veicinājis Savienības ražošanas nozares stāvokļa pasliktināšanos.

| (71) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek provizoriski secināts, ka imports no šīm trešām valstīm nav ievērojami veicinājis Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu. |
| --- | --- |

(71)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek provizoriski secināts, ka imports no šīm trešām valstīm nav ievērojami veicinājis Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu.

7.3.3.   Savienības ražošanas nozares eksporta darbība

| (72) | Kā viens no zināmajiem faktoriem, kas nav imports par dempinga cenu, bet kas var būt kaitējis Savienības ražošanas nozarei, tika izskatīta arī eksporta darbība. |
| --- | --- |

(72)

Kā viens no zināmajiem faktoriem, kas nav imports par dempinga cenu, bet kas var būt kaitējis Savienības ražošanas nozarei, tika izskatīta arī eksporta darbība.

| (73) | Kaitējuma izmeklēšanas periodā Savienības ražošanas nozares eksports veidoja vidēji 5 % no šīs nozares kopējiem ieņēmumiem no GSM pārdošanas, un šis rādītājs saglabājās samērā stabils. Tāpēc provizoriski tiek secināts, ka šis faktors nevarēja radīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(73)

Kaitējuma izmeklēšanas periodā Savienības ražošanas nozares eksports veidoja vidēji 5 % no šīs nozares kopējiem ieņēmumiem no GSM pārdošanas, un šis rādītājs saglabājās samērā stabils. Tāpēc provizoriski tiek secināts, ka šis faktors nevarēja radīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.

7.4.   Secinājums par cēloņsakarību

| (74) | Iepriekš izklāstītā analīze liecina, ka, ņemot vērā importa no Taizemes apjomu un cenu līmeni, izmeklēšanas periodā tas radījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Importa absolūtie rādītāji pieauga, tika konstatēts dempings, un importa ražojumu cenu līmenis bija ievērojami zemāks par cenām, par kurām Savienības ražošanas nozare pārdeva līdzīga veida ražojumus Savienības tirgū. Šajā tirgū, kurā liela nozīme ir cenai un piegādātāju skaits ir samērā neliels, bet tirgus – pārredzams, cenām, kas ir zemākas par vairāk nekā 30 %, noteikti ir būtiska ietekme uz cenu līmeni tirgū. |
| --- | --- |

(74)

Iepriekš izklāstītā analīze liecina, ka, ņemot vērā importa no Taizemes apjomu un cenu līmeni, izmeklēšanas periodā tas radījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Importa absolūtie rādītāji pieauga, tika konstatēts dempings, un importa ražojumu cenu līmenis bija ievērojami zemāks par cenām, par kurām Savienības ražošanas nozare pārdeva līdzīga veida ražojumus Savienības tirgū. Šajā tirgū, kurā liela nozīme ir cenai un piegādātāju skaits ir samērā neliels, bet tirgus – pārredzams, cenām, kas ir zemākas par vairāk nekā 30 %, noteikti ir būtiska ietekme uz cenu līmeni tirgū.

| (75) | Izskatot citus zināmos faktorus, kuri varēja būt radījuši kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, tika konstatēts, ka nozīme varētu būt bijusi arī pieprasījuma samazinājumam. Tomēr neatkarīgi no pieprasījuma samazinājuma nelabvēlīgās ietekmes uz Savienības tirgu provizoriski ir secināts, ka šā faktora ietekme nebija tik liela, lai varētu uzskatīt, ka tas pārtraucis cēloņsakarību, kas konstatēta starp importu par dempinga cenām no Taizemes un būtisko kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Pieprasījuma samazinājums ir jāaplūko kopā ar ietekmi, ko radījis imports par dempinga cenām, kurš faktiski pastiprināja finanšu krīzes nelabvēlīgo ietekmi. |
| --- | --- |

(75)

Izskatot citus zināmos faktorus, kuri varēja būt radījuši kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, tika konstatēts, ka nozīme varētu būt bijusi arī pieprasījuma samazinājumam. Tomēr neatkarīgi no pieprasījuma samazinājuma nelabvēlīgās ietekmes uz Savienības tirgu provizoriski ir secināts, ka šā faktora ietekme nebija tik liela, lai varētu uzskatīt, ka tas pārtraucis cēloņsakarību, kas konstatēta starp importu par dempinga cenām no Taizemes un būtisko kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Pieprasījuma samazinājums ir jāaplūko kopā ar ietekmi, ko radījis imports par dempinga cenām, kurš faktiski pastiprināja finanšu krīzes nelabvēlīgo ietekmi.

| (76) | Pamatojoties uz iepriekš minēto analīzi, kurā visu zināmo faktoru ietekme uz Savienības ražošanas nozares stāvokli ir pienācīgi noteikta un nodalīta no kaitējumu radošās ietekmes, kas piemita importam par dempinga cenām, tiek provizoriski secināts, ka imports par dempinga cenām no Taizemes ir radījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei pamatregulas 3. panta 6. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(76)

Pamatojoties uz iepriekš minēto analīzi, kurā visu zināmo faktoru ietekme uz Savienības ražošanas nozares stāvokli ir pienācīgi noteikta un nodalīta no kaitējumu radošās ietekmes, kas piemita importam par dempinga cenām, tiek provizoriski secināts, ka imports par dempinga cenām no Taizemes ir radījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei pamatregulas 3. panta 6. punkta nozīmē.

8.   SAVIENĪBAS INTERESES

8.1.   Ievada piezīme

| (77) | Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu tika pārbaudīts, vai, neraugoties uz provizorisko secinājumu par kaitējumu radošo dempingu, pastāv pārliecinoši iemesli, kas liek secināt, ka šajā konkrētajā gadījumā pagaidu antidempinga pasākumu pieņemšana nav Savienības interesēs. Šajā nolūkā un saskaņā ar pamatregulas 21. panta 1. punktu pasākumu iespējamā ietekme uz visām procedūrā iesaistītajām personām un arī pasākumu nepieņemšanas iespējamās sekas tika apsvērtas, pamatojoties uz visiem iesniegtajiem pierādījumiem. |
| --- | --- |

(77)

Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu tika pārbaudīts, vai, neraugoties uz provizorisko secinājumu par kaitējumu radošo dempingu, pastāv pārliecinoši iemesli, kas liek secināt, ka šajā konkrētajā gadījumā pagaidu antidempinga pasākumu pieņemšana nav Savienības interesēs. Šajā nolūkā un saskaņā ar pamatregulas 21. panta 1. punktu pasākumu iespējamā ietekme uz visām procedūrā iesaistītajām personām un arī pasākumu nepieņemšanas iespējamās sekas tika apsvērtas, pamatojoties uz visiem iesniegtajiem pierādījumiem.

| (78) | Lai novērtētu pasākumu iespējamo ietekmi, visām ieinteresētajām personām tika dota iespēja paust savu viedokli saskaņā ar pamatregulas 21. panta 2. punktu. Atbildes uz anketas jautājumiem sniedza Savienības ražotājs–sūdzības iesniedzējs un četri nesaistīti importētāji. Noteiktu informāciju sniedza arī otrs Savienības ražotājs, kurš vienlaikus ir importētājs; uz anketas jautājumiem atbildēja arī viens lietotājs. |
| --- | --- |

(78)

Lai novērtētu pasākumu iespējamo ietekmi, visām ieinteresētajām personām tika dota iespēja paust savu viedokli saskaņā ar pamatregulas 21. panta 2. punktu. Atbildes uz anketas jautājumiem sniedza Savienības ražotājs–sūdzības iesniedzējs un četri nesaistīti importētāji. Noteiktu informāciju sniedza arī otrs Savienības ražotājs, kurš vienlaikus ir importētājs; uz anketas jautājumiem atbildēja arī viens lietotājs.

8.2.   Savienības tirgus apraksts

| (79) | Lai labāk saprastu visu iesaistīto personu intereses, svarīgi vispirms aprakstīt visas galvenās tirgus pazīmes. |
| --- | --- |

(79)

Lai labāk saprastu visu iesaistīto personu intereses, svarīgi vispirms aprakstīt visas galvenās tirgus pazīmes.

| (80) | Pirmo reizi antidempinga pasākumi pret atsevišķiem Ķīnas gredzenveida stiprinājuma mehānismiem tika noteikti 1997. gadā (6). Sākotnējā maksājumu likme tika paaugstināta pēc starpposma pārskatīšanas trīs gadus vēlāk. Nesen šo pasākumu piemērošana tika pagarināta otro reizi, jo termiņa beigu pārskatā konstatēts, ka pretējā gadījumā kaitējumu radošais imports par dempinga cenām tiks atsākts (7). |
| --- | --- |

(80)

Pirmo reizi antidempinga pasākumi pret atsevišķiem Ķīnas gredzenveida stiprinājuma mehānismiem tika noteikti 1997. gadā (6). Sākotnējā maksājumu likme tika paaugstināta pēc starpposma pārskatīšanas trīs gadus vēlāk. Nesen šo pasākumu piemērošana tika pagarināta otro reizi, jo termiņa beigu pārskatā konstatēts, ka pretējā gadījumā kaitējumu radošais imports par dempinga cenām tiks atsākts (7).

| (81) | Vairākās izmeklēšanās bija konstatēts, ka pret Ķīnu noteiktie pasākumi tiek apieti, tāpēc pasākumus attiecināja arī uz Vjetnamu un Laosas Tautas Demokrātisko Republiku attiecīgi 2004. gadā un 2006. gadā, un bija jāpaplašina arī pasākumu piemērošanas joma, lai tos varētu piemērot attiecībā uz nedaudz pārveidotiem GSM (8). Visbeidzot jāņem vērā, ka attiecībā uz GSM importu no Taizemes tika veiktas divas atsevišķas pret apiešanu vērstas izmeklēšanas 2004. gadā un 2008. gadā, kā arī jauna antidempinga izmeklēšana 2008. gadā. Lai gan šajās izmeklēšanās netika piemēroti konkrēti pasākumi, pašreizējā izmeklēšanā ir skaidri konstatēts, ka Taizemes eksportētājs anketā sniedza nepatiesu informāciju. |
| --- | --- |

(81)

Vairākās izmeklēšanās bija konstatēts, ka pret Ķīnu noteiktie pasākumi tiek apieti, tāpēc pasākumus attiecināja arī uz Vjetnamu un Laosas Tautas Demokrātisko Republiku attiecīgi 2004. gadā un 2006. gadā, un bija jāpaplašina arī pasākumu piemērošanas joma, lai tos varētu piemērot attiecībā uz nedaudz pārveidotiem GSM (8). Visbeidzot jāņem vērā, ka attiecībā uz GSM importu no Taizemes tika veiktas divas atsevišķas pret apiešanu vērstas izmeklēšanas 2004. gadā un 2008. gadā, kā arī jauna antidempinga izmeklēšana 2008. gadā. Lai gan šajās izmeklēšanās netika piemēroti konkrēti pasākumi, pašreizējā izmeklēšanā ir skaidri konstatēts, ka Taizemes eksportētājs anketā sniedza nepatiesu informāciju.

| (82) | Jāņem vērā, ka Savienības tirgū GSM importē izplatītāji, aģenti vai paši lietotāji, t. i., uzņēmumi, kas ražo dokumentu mapes. |
| --- | --- |

(82)

Jāņem vērā, ka Savienības tirgū GSM importē izplatītāji, aģenti vai paši lietotāji, t. i., uzņēmumi, kas ražo dokumentu mapes.

| (83) | Visbeidzot jāatceras, ka tādu ražotāju skaits, kuri piegādā GSM Savienības tirgum, ir samērā neliels. Papildus diviem ES ražotājiem GSM piegādā viens ražotājs no Taizemes, viens ražotājs no Indijas un daži ražotāji no Ķīnas, un attiecībā uz Ķīnas ražotājiem tiek piemēroti iepriekš minētie antidempinga pasākumi. Gan Taizemes ražotājs eksportētājs, gan Indijas ražotājs eksportētājs pieder Honkongā reģistrētiem uzņēmumiem, attiecīgi uzņēmumam Wah Hing Stationary, kurš ir GSM tirgotājs ar ražotni Ķīnā, un uzņēmumam World Wide Stationary, kurš noslēdzis piegādes līgumu ar Savienības ražošanas nozarei piederošo izplatītāju Bensons. |
| --- | --- |

(83)

Visbeidzot jāatceras, ka tādu ražotāju skaits, kuri piegādā GSM Savienības tirgum, ir samērā neliels. Papildus diviem ES ražotājiem GSM piegādā viens ražotājs no Taizemes, viens ražotājs no Indijas un daži ražotāji no Ķīnas, un attiecībā uz Ķīnas ražotājiem tiek piemēroti iepriekš minētie antidempinga pasākumi. Gan Taizemes ražotājs eksportētājs, gan Indijas ražotājs eksportētājs pieder Honkongā reģistrētiem uzņēmumiem, attiecīgi uzņēmumam Wah Hing Stationary, kurš ir GSM tirgotājs ar ražotni Ķīnā, un uzņēmumam World Wide Stationary, kurš noslēdzis piegādes līgumu ar Savienības ražošanas nozarei piederošo izplatītāju Bensons.

8.3.   Savienības ražošanas nozare

| (84) | Pirms vairākiem gadiem Savienības ražošanas nozare jau saskārās ar nopietnām ekonomiskām grūtībām, ko cita starpā izraisīja negodīga importēto ražojumu tirdzniecība, un tai bija jāveic pārstrukturēšana, lai nodrošinātu savu turpmāko pastāvēšanu, kā paskaidrots iepriekš. |
| --- | --- |

(84)

Pirms vairākiem gadiem Savienības ražošanas nozare jau saskārās ar nopietnām ekonomiskām grūtībām, ko cita starpā izraisīja negodīga importēto ražojumu tirdzniecība, un tai bija jāveic pārstrukturēšana, lai nodrošinātu savu turpmāko pastāvēšanu, kā paskaidrots iepriekš.

| (85) | Kad 1995. gadā tika iesniegta pirmā antidempinga sūdzība, Savienības ražošanas nozari veidoja divi ražotāji – Austrijas uzņēmums Koloman Handler GmbH un Vācijas uzņēmums Robert Krause GmbH & Co. Šie divi uzņēmumi bija ilgstoši darbojušies Savienības GSM tirgū, taču to ekonomiskais stāvoklis pasliktinājās tiktāl, ka abiem nācās iesniegt bankrota pieteikumu. Robert Krause GmbH iesniedza bankrota pieteikumu 1998. gadā, un tā pārņēmēja uzņēmumam to pašu nācās darīt 2002. gadā, savukārt Koloman Handler kļuva maksātnespējīgs 2001. gadā. Abus uzņēmumus pārņēma cits uzņēmums, proti, SX Bürowaren Produktions- und Handels GmbH, kuru savukārt iegādājās Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH – sūdzības iesniedzējs šajā lietā. |
| --- | --- |

(85)

Kad 1995. gadā tika iesniegta pirmā antidempinga sūdzība, Savienības ražošanas nozari veidoja divi ražotāji – Austrijas uzņēmums Koloman Handler GmbH un Vācijas uzņēmums Robert Krause GmbH & Co. Šie divi uzņēmumi bija ilgstoši darbojušies Savienības GSM tirgū, taču to ekonomiskais stāvoklis pasliktinājās tiktāl, ka abiem nācās iesniegt bankrota pieteikumu. Robert Krause GmbH iesniedza bankrota pieteikumu 1998. gadā, un tā pārņēmēja uzņēmumam to pašu nācās darīt 2002. gadā, savukārt Koloman Handler kļuva maksātnespējīgs 2001. gadā. Abus uzņēmumus pārņēma cits uzņēmums, proti, SX Bürowaren Produktions- und Handels GmbH, kuru savukārt iegādājās Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH – sūdzības iesniedzējs šajā lietā.

| (86) | Kopš tā laika darbība ir pārstrukturēta, lai uzlabotu konkurenci pasaules mērogā, bet jo īpaši sūdzības iesniedzēja galvenajā tirgū, t. i., ES tirgū. Pārstrukturēšanā ietilpa Bensons iegāde, kurš bija vispāratzīts GSM tirgotājs ar uzņēmumiem Nīderlandē, Singapūrā, Apvienotajā Karalistē un ASV. |
| --- | --- |

(86)

Kopš tā laika darbība ir pārstrukturēta, lai uzlabotu konkurenci pasaules mērogā, bet jo īpaši sūdzības iesniedzēja galvenajā tirgū, t. i., ES tirgū. Pārstrukturēšanā ietilpa Bensons iegāde, kurš bija vispāratzīts GSM tirgotājs ar uzņēmumiem Nīderlandē, Singapūrā, Apvienotajā Karalistē un ASV.

| (87) | Tomēr nozares centieni uzlabot savu stāvokli ir iedragāti, ņemot vērā, ka pasākumi, kas piemēroti pret negodīgu importu, ir zaudējuši efektivitāti iepriekš minētās absorbcijas un apiešanas dēļ. Līdz ar to neatkarīgi no ievērojamā uzlabojuma, kas jo īpaši bija novērojams līdz 2008. gadam, izmeklēšanā, kurā tika pagarināti antidempinga pasākumi pret Ķīnu, secināts, ka nozares stāvoklis joprojām ir nestabils. |
| --- | --- |

(87)

Tomēr nozares centieni uzlabot savu stāvokli ir iedragāti, ņemot vērā, ka pasākumi, kas piemēroti pret negodīgu importu, ir zaudējuši efektivitāti iepriekš minētās absorbcijas un apiešanas dēļ. Līdz ar to neatkarīgi no ievērojamā uzlabojuma, kas jo īpaši bija novērojams līdz 2008. gadam, izmeklēšanā, kurā tika pagarināti antidempinga pasākumi pret Ķīnu, secināts, ka nozares stāvoklis joprojām ir nestabils.

| (88) | Pašreizējā izmeklēšanā secināts, ka pēdējos gados Savienības ražošanas nozare atkal cieš būtiskus zaudējumus un ka to izraisa imports par dempinga cenām no Taizemes. |
| --- | --- |

(88)

Pašreizējā izmeklēšanā secināts, ka pēdējos gados Savienības ražošanas nozare atkal cieš būtiskus zaudējumus un ka to izraisa imports par dempinga cenām no Taizemes.

| (89) | Veicot pārstrukturēšanu, Savienības ražošanas nozare pierādīja, ka tā ir dzīvotspējīga nozare, kura joprojām spēj apgādāt būtisku ES tirgus daļu. Tomēr tai ir nepieciešama efektīva papildu aizsardzība pret importu par dempinga cenām no visiem avotiem, lai nodrošinātu tās stabilu un veselīgu pastāvēšanu. Laika posmā no 2008. gada līdz IP tika likvidētas gandrīz 60 darbavietas, un pēdējos gados Savienības ražošanas nozare ir cietusi būtiskus zaudējumus. Ja pret Taizemes importa ražojumu negodīgo tirdzniecību netiks īstenoti pasākumi, pastāv iespēja, ka sūdzības iesniedzējs būs spiests izbeigt savu darbību, un līdz ar to ir apdraudētas vairāk nekā 160 darbavietas. |
| --- | --- |

(89)

Veicot pārstrukturēšanu, Savienības ražošanas nozare pierādīja, ka tā ir dzīvotspējīga nozare, kura joprojām spēj apgādāt būtisku ES tirgus daļu. Tomēr tai ir nepieciešama efektīva papildu aizsardzība pret importu par dempinga cenām no visiem avotiem, lai nodrošinātu tās stabilu un veselīgu pastāvēšanu. Laika posmā no 2008. gada līdz IP tika likvidētas gandrīz 60 darbavietas, un pēdējos gados Savienības ražošanas nozare ir cietusi būtiskus zaudējumus. Ja pret Taizemes importa ražojumu negodīgo tirdzniecību netiks īstenoti pasākumi, pastāv iespēja, ka sūdzības iesniedzējs būs spiests izbeigt savu darbību, un līdz ar to ir apdraudētas vairāk nekā 160 darbavietas.

| (90) | Ņemot vērā konstatējumu, ka imports no Taizemes nodara būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei un ka Savienības ražošanas nozare ir veikusi visus nepieciešamos pārstrukturēšanas pasākumus un spēj konkurēt tirgū, kurā tiek īstenota importēto ražojumu godīga tirdzniecība, tiek secināts, ka pagaidu pasākumu noteikšana pret GSM importu no Taizemes atbilstu Savienības ražošanas nozares interesēm. |
| --- | --- |

(90)

Ņemot vērā konstatējumu, ka imports no Taizemes nodara būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei un ka Savienības ražošanas nozare ir veikusi visus nepieciešamos pārstrukturēšanas pasākumus un spēj konkurēt tirgū, kurā tiek īstenota importēto ražojumu godīga tirdzniecība, tiek secināts, ka pagaidu pasākumu noteikšana pret GSM importu no Taizemes atbilstu Savienības ražošanas nozares interesēm.

8.4.   Importētāji un tirgotāji

| (91) | Pēc izmeklēšanas sākuma pieci importētāji, tostarp otrais Savienības ražotājs, pieteicās un sniedza atbildes uz anketas jautājumiem vai citu informāciju. Izmeklēšanas periodā šie uzņēmumi pārstāvēja 75 % no GSM importa no Taizemes. |
| --- | --- |

(91)

Pēc izmeklēšanas sākuma pieci importētāji, tostarp otrais Savienības ražotājs, pieteicās un sniedza atbildes uz anketas jautājumiem vai citu informāciju. Izmeklēšanas periodā šie uzņēmumi pārstāvēja 75 % no GSM importa no Taizemes.

| (92) | Viens no šiem importētājiem, kas pārstāvēja aptuveni 20 % no kopējā importa no Taizemes, nolēma pārtraukt savu ar GSM saistīto darbību pēc izmeklēšanas perioda. Otram importētājam GSM pārdošanas apjoms visā kaitējuma izmeklēšanas periodā bija samazinājies trīs reizes un izmeklēšanas periodā veidoja tikai nelielu daļu no šā importētāja kopējā apgrozījuma (aptuveni 1 %). Turklāt 2008. gadā šis importētājs pārtrauca iepirkumus no Taizemes un kļuva par ES izplatītāju. Tāpēc tiek secināts, ka iespējamie pasākumi neietekmētu šo divu importētāju stāvokli. |
| --- | --- |

(92)

Viens no šiem importētājiem, kas pārstāvēja aptuveni 20 % no kopējā importa no Taizemes, nolēma pārtraukt savu ar GSM saistīto darbību pēc izmeklēšanas perioda. Otram importētājam GSM pārdošanas apjoms visā kaitējuma izmeklēšanas periodā bija samazinājies trīs reizes un izmeklēšanas periodā veidoja tikai nelielu daļu no šā importētāja kopējā apgrozījuma (aptuveni 1 %). Turklāt 2008. gadā šis importētājs pārtrauca iepirkumus no Taizemes un kļuva par ES izplatītāju. Tāpēc tiek secināts, ka iespējamie pasākumi neietekmētu šo divu importētāju stāvokli.

| (93) | Vēl viens importētājs, kas pārstāvēja mazāk par 10 % no Taizemes importa, norādīja, ka gadījumā, ja attiecībā uz Taizemi tiku piemēroti pasākumi, tam nebūtu citu piegādes avotu un tas būtu spiests pārtraukt savu darbību GSM jomā. Šajā saistībā pirmkārt jāņem vērā, ka antidempinga pasākumu mērķis nav izbeigt importu uz Savienības tirgu, bet gan nodrošināt importu par cenām, kuras nav skāris dempings. Tāpēc šis importētājs varētu turpināt importēt GSM no Taizemes, veicot noteiktos antidempinga maksājumus un daļēji vai pilnīgi iekasējot šīs papildu izmaksas no saviem pircējiem. |
| --- | --- |

(93)

Vēl viens importētājs, kas pārstāvēja mazāk par 10 % no Taizemes importa, norādīja, ka gadījumā, ja attiecībā uz Taizemi tiku piemēroti pasākumi, tam nebūtu citu piegādes avotu un tas būtu spiests pārtraukt savu darbību GSM jomā. Šajā saistībā pirmkārt jāņem vērā, ka antidempinga pasākumu mērķis nav izbeigt importu uz Savienības tirgu, bet gan nodrošināt importu par cenām, kuras nav skāris dempings. Tāpēc šis importētājs varētu turpināt importēt GSM no Taizemes, veicot noteiktos antidempinga maksājumus un daļēji vai pilnīgi iekasējot šīs papildu izmaksas no saviem pircējiem.

| (94) | Ir skaidrs, ka to būs grūtāk nodrošināt praksē, ņemot vērā, ka šā ražojuma pārdošana ir ļoti atkarīga no tā cenas, un ņemot vērā konkurenci, ko rada ražojumi, kuri importēti no citām valstīm, piemēram, no Indijas. Turklāt, ņemot vērā Savienības tirgus struktūru un nelielo ražotāju skaitu pasaulē, pastāv liela iespēja, ka šim importētājam būs sarežģīti atrast citus piegādes avotus. Tomēr jāņem vērā tas, ka izmeklēšanas periodā GSM pārdošanas apjoma īpatsvars šā uzņēmuma kopējā apgrozījumā samazinājās no aptuveni 40 % līdz 25 %, turklāt izmeklēšanā atklāts, ka pēdējos gados darbība GSM jomā radījusi šim uzņēmumam ievērojamus zaudējumus. Citiem vārdiem, šaubas par šā importētāja dzīvotspēju GSM tirgū pastāv jau šobrīd. |
| --- | --- |

(94)

Ir skaidrs, ka to būs grūtāk nodrošināt praksē, ņemot vērā, ka šā ražojuma pārdošana ir ļoti atkarīga no tā cenas, un ņemot vērā konkurenci, ko rada ražojumi, kuri importēti no citām valstīm, piemēram, no Indijas. Turklāt, ņemot vērā Savienības tirgus struktūru un nelielo ražotāju skaitu pasaulē, pastāv liela iespēja, ka šim importētājam būs sarežģīti atrast citus piegādes avotus. Tomēr jāņem vērā tas, ka izmeklēšanas periodā GSM pārdošanas apjoma īpatsvars šā uzņēmuma kopējā apgrozījumā samazinājās no aptuveni 40 % līdz 25 %, turklāt izmeklēšanā atklāts, ka pēdējos gados darbība GSM jomā radījusi šim uzņēmumam ievērojamus zaudējumus. Citiem vārdiem, šaubas par šā importētāja dzīvotspēju GSM tirgū pastāv jau šobrīd.

| (95) | Arī ceturtais importētājs norādīja, ka pasākumu piemērošanas gadījumā tam būtu jāpārtrauc GSM tirdzniecība, jo nav citu piegādes avotu. Šajā gadījumā GSM pārdošanas apjoms ir veidojis ļoti nelielu daļu no uzņēmuma kopējā apgrozījuma izmeklēšanas periodā, un ar šādiem ražojumiem uzņēmumā nodarbojas tikai viena persona, tāpēc uzņēmums, visticamāk, spēs bez īpaši nopietniem sarežģījumiem turpināt savu kopējo darbību arī tad, ja piemēroto pasākumu dēļ tam nāksies pārtraukt GSM tirdzniecību. |
| --- | --- |

(95)

Arī ceturtais importētājs norādīja, ka pasākumu piemērošanas gadījumā tam būtu jāpārtrauc GSM tirdzniecība, jo nav citu piegādes avotu. Šajā gadījumā GSM pārdošanas apjoms ir veidojis ļoti nelielu daļu no uzņēmuma kopējā apgrozījuma izmeklēšanas periodā, un ar šādiem ražojumiem uzņēmumā nodarbojas tikai viena persona, tāpēc uzņēmums, visticamāk, spēs bez īpaši nopietniem sarežģījumiem turpināt savu kopējo darbību arī tad, ja piemēroto pasākumu dēļ tam nāksies pārtraukt GSM tirdzniecību.

| (96) | Līdz ar to tiek secināts, ka pat tad, ja piemērotie pasākumi nelabvēlīgi ietekmēs divu iepriekš minēto importētāju stāvokli, tie tomēr būtiski neietekmēs šo importētāju kopējo saimniecisko darbību. |
| --- | --- |

(96)

Līdz ar to tiek secināts, ka pat tad, ja piemērotie pasākumi nelabvēlīgi ietekmēs divu iepriekš minēto importētāju stāvokli, tie tomēr būtiski neietekmēs šo importētāju kopējo saimniecisko darbību.

| (97) | Piektā importētāja gadījums ir sarežģītāks, jo apmēram puse no tā pārdotajiem GSM tiek importēti no Taizemes (tie veido ievērojamu daļu no kopējā to GSM apjoma, kas tiek importēti ES no Taizemes), bet otra puse tiek saražota ES. Turklāt, lai arī uzņēmums galvenokārt pārdod piespiešanas mehānismus, GSM pārdošanas apjoms veido ievērojamu daļu no uzņēmuma kopējā apgrozījuma (aptuveni 15 %). Uzņēmums uzskata, ka šo ražojumu pārdošana ir svarīga arī tāpēc, ka pircējiem bieži vien nepieciešams, lai piegādātāji spētu nodrošināt pilnu ražojumu klāstu. |
| --- | --- |

(97)

Piektā importētāja gadījums ir sarežģītāks, jo apmēram puse no tā pārdotajiem GSM tiek importēti no Taizemes (tie veido ievērojamu daļu no kopējā to GSM apjoma, kas tiek importēti ES no Taizemes), bet otra puse tiek saražota ES. Turklāt, lai arī uzņēmums galvenokārt pārdod piespiešanas mehānismus, GSM pārdošanas apjoms veido ievērojamu daļu no uzņēmuma kopējā apgrozījuma (aptuveni 15 %). Uzņēmums uzskata, ka šo ražojumu pārdošana ir svarīga arī tāpēc, ka pircējiem bieži vien nepieciešams, lai piegādātāji spētu nodrošināt pilnu ražojumu klāstu.

| (98) | Tādējādi ievērojama daļa no uzņēmuma darbības ir atkarīga no GSM importa no Taizemes, un tas īpaši attiecas uz mazāk sarežģītiem ražojumiem, kuri ir nepieciešami pilna ražojumu klāsta nodrošināšanai, un tas ir svarīgs nosacījums, lai saglabātu pietiekami plašu pircēju loku. Uzņēmums norādījis, ka gadījumā, ja tiks piemēroti pasākumi, tam var nākties pārtraukt savu kopējo darbību un tādējādi likvidēt apmēram 170 darbavietas. Tomēr jāņem vērā, ka šis ir kopējais uzņēmumā strādājošo personu skaits, bet GSM jomā uzņēmumā strādā mazāk par 30 personām. |
| --- | --- |

(98)

Tādējādi ievērojama daļa no uzņēmuma darbības ir atkarīga no GSM importa no Taizemes, un tas īpaši attiecas uz mazāk sarežģītiem ražojumiem, kuri ir nepieciešami pilna ražojumu klāsta nodrošināšanai, un tas ir svarīgs nosacījums, lai saglabātu pietiekami plašu pircēju loku. Uzņēmums norādījis, ka gadījumā, ja tiks piemēroti pasākumi, tam var nākties pārtraukt savu kopējo darbību un tādējādi likvidēt apmēram 170 darbavietas. Tomēr jāņem vērā, ka šis ir kopējais uzņēmumā strādājošo personu skaits, bet GSM jomā uzņēmumā strādā mazāk par 30 personām.

| (99) | Šajā saistībā vispirms ir jāuzsver, ka pēdējos gados šis uzņēmums spējis uzlabot savu stāvokli GSM tirgū – uzņēmuma kopējā tirgus daļa, ko tas nodrošinājis ar importētajiem ražojumiem un paša ražojumiem, lētā importa un importa par dempinga cenām dēļ kaitējuma izmeklēšanas periodā palielinājās no 9 % līdz 15 %. |
| --- | --- |

(99)

Šajā saistībā vispirms ir jāuzsver, ka pēdējos gados šis uzņēmums spējis uzlabot savu stāvokli GSM tirgū – uzņēmuma kopējā tirgus daļa, ko tas nodrošinājis ar importētajiem ražojumiem un paša ražojumiem, lētā importa un importa par dempinga cenām dēļ kaitējuma izmeklēšanas periodā palielinājās no 9 % līdz 15 %.

| (100) | Otrkārt, tiek uzskatīts, ka šis uzņēmums varēs vismaz daļēji turpināt importēt ražojumus no Taizemes par cenām, kas nav dempinga cenas, vai ka piemērotie pasākumi pat pamudinās uzņēmumu palielināt savu ražošanas apjomu un/vai ražošanas jaudu, kā arī paša ražoto GSM pārdošanas apjomu. Uzņēmums pats pieļāva šādu iespējamību, vienlaikus norādot, ka tādā gadījumā tam nāksies saskarties ar spēcīgo konkurenci, ko rada Indijas ražojumi, kurus importē vairāki uzņēmumi, ne tikai ar Savienības ražošanas nozari saistītais tirgotājs. |
| --- | --- |

(100)

Otrkārt, tiek uzskatīts, ka šis uzņēmums varēs vismaz daļēji turpināt importēt ražojumus no Taizemes par cenām, kas nav dempinga cenas, vai ka piemērotie pasākumi pat pamudinās uzņēmumu palielināt savu ražošanas apjomu un/vai ražošanas jaudu, kā arī paša ražoto GSM pārdošanas apjomu. Uzņēmums pats pieļāva šādu iespējamību, vienlaikus norādot, ka tādā gadījumā tam nāksies saskarties ar spēcīgo konkurenci, ko rada Indijas ražojumi, kurus importē vairāki uzņēmumi, ne tikai ar Savienības ražošanas nozari saistītais tirgotājs.

| (101) | Neapšaubāmi, uzņēmumam nāktos saskarties ar spēcīgo konkurenci, ko rada Indijas ražojumi, kuru vidējā cena izmeklēšanas periodā bija tikai nedaudz augstāka par Taizemes ražojumu vidējo cenu (+ 6 %). Tomēr, kamēr nav pierādīts, ka imports no Indijas notiek par dempinga cenām, šādu situāciju var uzskatīt vienīgi par godīgu konkurenci. |
| --- | --- |

(101)

Neapšaubāmi, uzņēmumam nāktos saskarties ar spēcīgo konkurenci, ko rada Indijas ražojumi, kuru vidējā cena izmeklēšanas periodā bija tikai nedaudz augstāka par Taizemes ražojumu vidējo cenu (+ 6 %). Tomēr, kamēr nav pierādīts, ka imports no Indijas notiek par dempinga cenām, šādu situāciju var uzskatīt vienīgi par godīgu konkurenci.

| (102) | Visbeidzot, attiecībā uz Taizemi noteikto pasākumu nelabvēlīgo ietekmi varētu nedaudz ierobežot, ja būtu iespējams panākt noteiktu līdzsvaru starp savas produkcijas pieaugumu un turpmāku importu noteiktā apjomā par cenām, kas nav dempinga cenas. Jāņem vērā arī tas, ka 75 % no šā uzņēmuma apgrozījuma veido citu ražojumu tirdzniecība. |
| --- | --- |

(102)

Visbeidzot, attiecībā uz Taizemi noteikto pasākumu nelabvēlīgo ietekmi varētu nedaudz ierobežot, ja būtu iespējams panākt noteiktu līdzsvaru starp savas produkcijas pieaugumu un turpmāku importu noteiktā apjomā par cenām, kas nav dempinga cenas. Jāņem vērā arī tas, ka 75 % no šā uzņēmuma apgrozījuma veido citu ražojumu tirdzniecība.

| (103) | Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek provizoriski secināts, ka pagaidu pasākumiem var būt ievērojami nelabvēlīga ietekme uz piektā importētāja, proti, otra Savienības ražotāja, stāvokli, taču iepriekš šis uzņēmums ir guvis ievērojamu labumu no lētā importa un importa par dempinga cenām no Taizemes, un nelabvēlīgās ietekmes iemesls galvenokārt būtu konkurence, kuru rada imports no Indijas un kuru nevar uzskatīt par negodīgu konkurenci. |
| --- | --- |

(103)

Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek provizoriski secināts, ka pagaidu pasākumiem var būt ievērojami nelabvēlīga ietekme uz piektā importētāja, proti, otra Savienības ražotāja, stāvokli, taču iepriekš šis uzņēmums ir guvis ievērojamu labumu no lētā importa un importa par dempinga cenām no Taizemes, un nelabvēlīgās ietekmes iemesls galvenokārt būtu konkurence, kuru rada imports no Indijas un kuru nevar uzskatīt par negodīgu konkurenci.

8.5.   Lietotāji

| (104) | Viens lietotājs savās atbildēs uz anketas jautājumiem norādīja, ka imports no citām valstīm, nevis no Taizemes, veido aptuveni trīs ceturtdaļas no tā iepirktajiem GSM, bet pārējos ražojumus tas apmēram vienādi iegūst no Savienības ražošanas nozares un Taizemes. |
| --- | --- |

(104)

Viens lietotājs savās atbildēs uz anketas jautājumiem norādīja, ka imports no citām valstīm, nevis no Taizemes, veido aptuveni trīs ceturtdaļas no tā iepirktajiem GSM, bet pārējos ražojumus tas apmēram vienādi iegūst no Savienības ražošanas nozares un Taizemes.

| (105) | Šis lietotājs norādīja, ka pasākumu piemērošanas gadījumā tiktu samazināti tā piegādes avoti un rastos monopola situācija. Šā apgalvojuma pamatā ir pieņēmums, ka Savienības ražošanas nozare un ar to saistītais tirgotājs Bensons, kurš importē ražojumus no Indijas, kļūtu par gandrīz vienīgo piegādes avotu Savienības tirgū. To atzina arī vairāki importētāji. |
| --- | --- |

(105)

Šis lietotājs norādīja, ka pasākumu piemērošanas gadījumā tiktu samazināti tā piegādes avoti un rastos monopola situācija. Šā apgalvojuma pamatā ir pieņēmums, ka Savienības ražošanas nozare un ar to saistītais tirgotājs Bensons, kurš importē ražojumus no Indijas, kļūtu par gandrīz vienīgo piegādes avotu Savienības tirgū. To atzina arī vairāki importētāji.

| (106) | Šajā saistībā, pirmkārt, jāņem vērā, ka tas, ka Savienības tirgū darbojas neliels skaits piegādātāju, nav pietiekams pamatojums tam, lai nepiemērotu antidempinga pasākumus ar mērķi kompensēt negodīgu tirdzniecību. Pastāv pamatotas bažas, ka gadījumā, ja pasākumi netiks piemēroti, Savienības ražošanas nozare izbeigs pastāvēšanu, un šis ražotājs joprojām nodrošina 25 % no pārdošanas apjoma ES tirgū un spēj piegādāt specializētus un standarta ražojumus ES. Tādējādi tas, ka šī ražošanas nozare turpina darboties tirgū, atbilst arī lietotāju interesēm. |
| --- | --- |

(106)

Šajā saistībā, pirmkārt, jāņem vērā, ka tas, ka Savienības tirgū darbojas neliels skaits piegādātāju, nav pietiekams pamatojums tam, lai nepiemērotu antidempinga pasākumus ar mērķi kompensēt negodīgu tirdzniecību. Pastāv pamatotas bažas, ka gadījumā, ja pasākumi netiks piemēroti, Savienības ražošanas nozare izbeigs pastāvēšanu, un šis ražotājs joprojām nodrošina 25 % no pārdošanas apjoma ES tirgū un spēj piegādāt specializētus un standarta ražojumus ES. Tādējādi tas, ka šī ražošanas nozare turpina darboties tirgū, atbilst arī lietotāju interesēm.

| (107) | Otrkārt, ražojumu imports no Taizemes uz Savienības tirgu var turpināties arī tad, ja tiek piemēroti pasākumi, lai gan šā importa apjoms var samazināties. Tāpat atbilstīgi tam, kā minēts iepriekš, otrais Savienības ražotājs var spēt saglabāt vai pat paplašināt savu ar GSM saistīto darbību. |
| --- | --- |

(107)

Otrkārt, ražojumu imports no Taizemes uz Savienības tirgu var turpināties arī tad, ja tiek piemēroti pasākumi, lai gan šā importa apjoms var samazināties. Tāpat atbilstīgi tam, kā minēts iepriekš, otrais Savienības ražotājs var spēt saglabāt vai pat paplašināt savu ar GSM saistīto darbību.

| (108) | Visbeidzot, ražojumu imports no Indijas tiks tupināts, un lietotājiem, tostarp vienīgajam lietotājam, kurš sadarbojās ar izmeklēšanu, būs iespēja iegādāties GSM no šīs valsts. Pat tad, ja ar Savienības ražošanas nozari saistītais tirgotājs ir noslēdzis piegādes līgumu ar Indijas ražotājiem, tas nenozīmē, ka šis tirgotājs ir Indijas ražojumu ekskluzīvais importētājs/izplatītājs – gluži pretēji. Arī citi uzņēmumi izplata Indijas GSM Savienības tirgū, un lietotāji var iegādāties GSM no Indijas nepastarpināti. Šajā saistībā jāuzsver, ka aptuveni divas trešdaļas no Indijas eksporta uz ES tirgo vai iegādājas citi uzņēmumi, nevis ar Savienības ražošanas nozari saistītais tirgotājs Bensons. |
| --- | --- |

(108)

Visbeidzot, ražojumu imports no Indijas tiks tupināts, un lietotājiem, tostarp vienīgajam lietotājam, kurš sadarbojās ar izmeklēšanu, būs iespēja iegādāties GSM no šīs valsts. Pat tad, ja ar Savienības ražošanas nozari saistītais tirgotājs ir noslēdzis piegādes līgumu ar Indijas ražotājiem, tas nenozīmē, ka šis tirgotājs ir Indijas ražojumu ekskluzīvais importētājs/izplatītājs – gluži pretēji. Arī citi uzņēmumi izplata Indijas GSM Savienības tirgū, un lietotāji var iegādāties GSM no Indijas nepastarpināti. Šajā saistībā jāuzsver, ka aptuveni divas trešdaļas no Indijas eksporta uz ES tirgo vai iegādājas citi uzņēmumi, nevis ar Savienības ražošanas nozari saistītais tirgotājs Bensons.

| (109) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, tika provizoriski secināts, ka antidempinga pasākumiem pret Taizemes izcelsmes GSM importu, visticamāk, kopumā nebūs ievērojamas negatīvas ietekmes uz attiecīgā ražojuma lietotājiem. |
| --- | --- |

(109)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, tika provizoriski secināts, ka antidempinga pasākumiem pret Taizemes izcelsmes GSM importu, visticamāk, kopumā nebūs ievērojamas negatīvas ietekmes uz attiecīgā ražojuma lietotājiem.

8.6.   Secinājums par Savienības interesēm

| (110) | Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek provizoriski secināts, ka kopumā, pamatojoties uz pieejamo informāciju par Savienības interesēm, nav pārliecinošu iemeslu, lai attiecībā uz Taizemes izcelsmes GSM importu nenoteiktu pagaidu pasākumus. Tiek uzskatīts, ka pat tad, ja pasākumi nelabvēlīgi ietekmētu otra Savienības ražotāja stāvokli (sk. iepriekš importētājiem veltīto sadaļu), kurš iepriekš guvis labumu no importa par dempinga cenām, tas nav pietiekams pamatojums, lai nekompensētu negodīga importa radīto nelabvēlīgo ietekmi uz Savienības ražošanas nozari. |
| --- | --- |

(110)

Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek provizoriski secināts, ka kopumā, pamatojoties uz pieejamo informāciju par Savienības interesēm, nav pārliecinošu iemeslu, lai attiecībā uz Taizemes izcelsmes GSM importu nenoteiktu pagaidu pasākumus. Tiek uzskatīts, ka pat tad, ja pasākumi nelabvēlīgi ietekmētu otra Savienības ražotāja stāvokli (sk. iepriekš importētājiem veltīto sadaļu), kurš iepriekš guvis labumu no importa par dempinga cenām, tas nav pietiekams pamatojums, lai nekompensētu negodīga importa radīto nelabvēlīgo ietekmi uz Savienības ražošanas nozari.

9.   PAGAIDU ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

9.1.   Kaitējuma novēršanas līmenis

| (111) | Ņemot vērā secinājumus, kas gūti attiecībā uz dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, jānosaka pagaidu antidempinga pasākumi, lai novērstu turpmāku kaitējumu, ko imports par dempinga cenām rada Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(111)

Ņemot vērā secinājumus, kas gūti attiecībā uz dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, jānosaka pagaidu antidempinga pasākumi, lai novērstu turpmāku kaitējumu, ko imports par dempinga cenām rada Savienības ražošanas nozarei.

| (112) | Nosakot šo pasākumu līmeni, tika ņemta vērā konstatētā dempinga starpība un maksājuma apmērs, kāds vajadzīgs, lai novērstu Savienības ražotājiem nodarīto kaitējumu. |
| --- | --- |

(112)

Nosakot šo pasākumu līmeni, tika ņemta vērā konstatētā dempinga starpība un maksājuma apmērs, kāds vajadzīgs, lai novērstu Savienības ražotājiem nodarīto kaitējumu.

| (113) | Aprēķinot kaitējumu nodarošā dempinga ietekmes novēršanai nepieciešamo maksājuma summu, tika pieņemts, ka pasākumiem jābūt tādiem, kas ļautu Savienības ražošanas nozarei segt ražošanas izmaksas un gūt tādu peļņu pirms nodokļu nomaksas, kādu šāda veida produktu ražotāji varētu pamatoti gūt šajā nozarē Savienībā normālos konkurences apstākļos, t. i., ja nav importa par dempinga cenām. Provizoriski tiek uzskatīts, ka peļņas normu 5 % no apgrozījuma var uzskatīt par piemērotu minimumu, ko Savienības ražošanas nozarē var sasniegt, ja nav kaitējumu radoša dempinga. Tāda pati procentuālā daļa tika izmantota iepriekšējās procedūrās attiecībā uz šo pašu ražojumu, un nav informācijas par to, ka apstākļi šajā ziņā ir mainījušies un ka šis līmenis nav piemērots šim gadījumam. Pamatojoties uz to, tika aprēķināta cena, kas neradītu kaitējumu Savienības ražotājiem, kuri pārdod līdzīgus ražojumus. |
| --- | --- |

(113)

Aprēķinot kaitējumu nodarošā dempinga ietekmes novēršanai nepieciešamo maksājuma summu, tika pieņemts, ka pasākumiem jābūt tādiem, kas ļautu Savienības ražošanas nozarei segt ražošanas izmaksas un gūt tādu peļņu pirms nodokļu nomaksas, kādu šāda veida produktu ražotāji varētu pamatoti gūt šajā nozarē Savienībā normālos konkurences apstākļos, t. i., ja nav importa par dempinga cenām. Provizoriski tiek uzskatīts, ka peļņas normu 5 % no apgrozījuma var uzskatīt par piemērotu minimumu, ko Savienības ražošanas nozarē var sasniegt, ja nav kaitējumu radoša dempinga. Tāda pati procentuālā daļa tika izmantota iepriekšējās procedūrās attiecībā uz šo pašu ražojumu, un nav informācijas par to, ka apstākļi šajā ziņā ir mainījušies un ka šis līmenis nav piemērots šim gadījumam. Pamatojoties uz to, tika aprēķināta cena, kas neradītu kaitējumu Savienības ražotājiem, kuri pārdod līdzīgus ražojumus.

| (114) | Pēc tam tika noteikts vajadzīgais cenu palielinājums katram ražojuma veidam, Taizemes ražotāja eksportētāja vidējo svērto importa cenu salīdzinot ar kaitējumu neradošu cenu ražojumu veidiem, kurus Savienības ražotāji ir pārdevuši Savienības tirgū izmeklēšanas periodā. Starpību, kas tika iegūta šajā salīdzinājumā, izteica kā procentuālo daļu no salīdzināto ražojumu veidu vidējās CIF importa vērtības. Iegūtais kaitējuma apmērs bija augstāks par dempinga starpību. |
| --- | --- |

(114)

Pēc tam tika noteikts vajadzīgais cenu palielinājums katram ražojuma veidam, Taizemes ražotāja eksportētāja vidējo svērto importa cenu salīdzinot ar kaitējumu neradošu cenu ražojumu veidiem, kurus Savienības ražotāji ir pārdevuši Savienības tirgū izmeklēšanas periodā. Starpību, kas tika iegūta šajā salīdzinājumā, izteica kā procentuālo daļu no salīdzināto ražojumu veidu vidējās CIF importa vērtības. Iegūtais kaitējuma apmērs bija augstāks par dempinga starpību.

9.2.   Pagaidu pasākumi

| (115) | Ņemot vērā iepriekš minēto un ievērojot pamatregulas 7. panta 2. punktu, uzskatāms, ka attiecībā uz Taizemes izcelsmes importu jānosaka pagaidu antidempinga pasākumi atbilstoši mazākā maksājuma noteikumam kaitējuma apmērā vai dempinga starpības apmērā atkarībā no tā, kura vērtība ir mazāka. Šajā gadījumā maksājumu likme attiecīgi jānosaka konstatēto dempinga starpību līmenī. |
| --- | --- |

(115)

Ņemot vērā iepriekš minēto un ievērojot pamatregulas 7. panta 2. punktu, uzskatāms, ka attiecībā uz Taizemes izcelsmes importu jānosaka pagaidu antidempinga pasākumi atbilstoši mazākā maksājuma noteikumam kaitējuma apmērā vai dempinga starpības apmērā atkarībā no tā, kura vērtība ir mazāka. Šajā gadījumā maksājumu likme attiecīgi jānosaka konstatēto dempinga starpību līmenī.

| (116) | Līdz ar to kaitējuma novēršanas starpības un dempinga starpības, kā arī ierosinātās pagaidu antidempinga maksājuma likmes Taizemei, kas izteiktas procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, ir šādas:






  Ražotājs eksportētājs | Pagaidu antidempinga maksājuma likme |
| --- | --- | --- |
| Thai Stationery Industry Co. Ltd., Bangkoka, Taizeme | 17,2 % |
| Visi pārējie uzņēmumi | 17,2 % |

(116)

Līdz ar to kaitējuma novēršanas starpības un dempinga starpības, kā arī ierosinātās pagaidu antidempinga maksājuma likmes Taizemei, kas izteiktas procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, ir šādas:

Ražotājs eksportētājs

Pagaidu antidempinga maksājuma likme

Thai Stationery Industry Co. Ltd., Bangkoka, Taizeme

17,2 %

Visi pārējie uzņēmumi

17,2 %

10.   NOBEIGUMA NOTEIKUMS

| (117) | Pienācīgas pārvaldības labad jānosaka termiņš, kurā ieinteresētās personas, kas paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā ir paziņojušas par sevi, var sniegt rakstiskus apsvērumus un lūgt uzklausīšanu. Turklāt jānosaka, ka secinājumi par maksājumu piemērošanu šajā regulā ir provizoriski un pirms galīgā maksājuma noteikšanas tos var pārskatīt, |
| --- | --- |

(117)

Pienācīgas pārvaldības labad jānosaka termiņš, kurā ieinteresētās personas, kas paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā ir paziņojušas par sevi, var sniegt rakstiskus apsvērumus un lūgt uzklausīšanu. Turklāt jānosaka, ka secinājumi par maksājumu piemērošanu šajā regulā ir provizoriski un pirms galīgā maksājuma noteikšanas tos var pārskatīt,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Ar šo pagaidu antidempinga maksājums tiek piemērots gredzenveida stiprinājuma mehānismiem, uz kuriem pašlaik attiecas KN kodi ex 8305 10 00 (TARIC kodi 8305100011, 8305100013, 8305100019, 8305100021, 8305100023, 8305100029, 8305100034, 8305100035 un 8305100036) un kuru izcelsmes valsts ir Taizeme. Šīs regulas izpratnē gredzenveida stiprinājuma mehānismus veido vismaz divas tērauda plāksnes vai stieples, uz kurām nostiprināti vismaz četri no tērauda stieples izgatavoti pusgredzeni un kuras satur kopā tērauda pārsegs. Tos var atvērt, atvelkot pusgredzenus vienu no otra vai izmantojot šim mehānismam piestiprinātu nelielu tērauda atsperes ierīci.

2.   Pagaidu antidempinga maksājums, ko piemēro 1. punktā aprakstītā ražojuma neto cenai līdz Savienības robežai pirms nodokļa samaksas, ir 17,2 %.

3.   Laižot 1. punktā norādīto ražojumu brīvā apgrozībā Savienībā, tam piemēro nodrošinājumu, kas līdzvērtīgs pagaidu maksājuma apmēram.

4.   Piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem, ja vien nav noteikts citādi.

2. pants

Neskarot Regulas (EK) Nr. 1225/2009 20. pantu, ieinteresētās personas viena mēneša laikā pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas var pieprasīt, lai tām darītu zināmus būtiskos faktus un apsvērumus, uz kuru pamata pieņemta šī regula, kā arī var rakstveidā paziņot savu viedokli un lūgt mutvārdu uzklausīšanu Komisijā.

Atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1225/2009 21. panta 4. punktam attiecīgās personas viena mēneša laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas var sniegt piezīmes par šīs regulas piemērošanu.

3. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šīs regulas 1. pantu piemēro sešus mēnešus.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 10. februārī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

1

(2)  OV C 131, 20.5.2010., 13. lpp.

2

(3)  Lai aizsargātu vienīgā sūdzības iesniedzēja konfidencialitāti, ir norādīti tikai diapazoni.

3

(4)  Informācijas pamatā ir pārbaudīti dati, ko norādījusi Savienības ražošanas nozare, atbildot uz anketas jautājumiem, un vienmēr, kad ir jānodrošina konfidencialitāte, informācija norādīta, izmantojot ciparu indeksus (2006. gads = 100) vai vērtību diapazonus.

4

(5)  Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 157/2010 (OV L 49, 26.2.2010., 1. lpp.).

5

(6)  Padomes Regula (EK) Nr. 119/97 (OV L 22, 24.1.1997., 1. lpp.).

6

(7)  Regula (ES) Nr. 157/2010.

7

(8)  Padomes Regula (EK) Nr. 818/2008 (OV L 221, 19.8.2008., 1. lpp.).

8

---

| 11.2.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 37/16 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 37/16

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 119/2011

(2011. gada 10. februāris),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 1580/2007, ar ko nosaka Regulu (EK) Nr. 2200/96, (EK) Nr. 2201/96 un (EK) Nr. 1182/2007 īstenošanas noteikumus augļu un dārzeņu nozarē (2), un jo īpaši tās 138. panta 1. punktu,

tā kā:

Regulā (EK) Nr. 1580/2007, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XV pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 1580/2007 138. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2011. gada 11. februārī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 10. februārī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 350, 31.12.2007., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | IL | 116,3 |
| JO | 84,0 |
| MA | 53,1 |
| TN | 102,0 |
| TR | 98,4 |
| ZZ | 90,8 |
| 0707 00 05 | EG | 182,1 |
| JO | 101,4 |
| TR | 181,6 |
| ZZ | 155,0 |
| 0709 90 70 | MA | 46,7 |
| TR | 140,9 |
| ZA | 57,4 |
| ZZ | 81,7 |
| 0709 90 80 | EG | 97,7 |
| ZZ | 97,7 |
| 0805 10 20 | AR | 41,5 |
| BR | 41,5 |
| EG | 55,6 |
| IL | 78,0 |
| MA | 55,6 |
| TN | 49,2 |
| TR | 70,0 |
| ZA | 41,5 |
| ZZ | 54,1 |
| 0805 20 10 | IL | 174,2 |
| MA | 73,5 |
| TR | 79,6 |
| ZZ | 109,1 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 58,2 |
| EG | 57,7 |
| IL | 150,6 |
| JM | 94,4 |
| MA | 105,6 |
| PK | 49,7 |
| TR | 68,5 |
| ZZ | 83,5 |
| 0805 50 10 | EG | 67,9 |
| MA | 49,9 |
| TR | 52,9 |
| ZZ | 56,9 |
| 0808 10 80 | CA | 104,5 |
| CL | 54,0 |
| CN | 53,6 |
| US | 117,0 |
| ZZ | 82,3 |
| 0808 20 50 | AR | 130,7 |
| CL | 60,7 |
| CN | 55,7 |
| US | 121,7 |
| ZA | 101,6 |
| ZZ | 94,1 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

IL

116,3

JO

84,0

MA

53,1

TN

102,0

TR

98,4

ZZ

90,8

0707 00 05

EG

182,1

JO

101,4

TR

181,6

ZZ

155,0

0709 90 70

MA

46,7

TR

140,9

ZA

57,4

ZZ

81,7

0709 90 80

EG

97,7

ZZ

97,7

0805 10 20

AR

41,5

BR

41,5

EG

55,6

IL

78,0

MA

55,6

TN

49,2

TR

70,0

ZA

41,5

ZZ

54,1

0805 20 10

IL

174,2

MA

73,5

TR

79,6

ZZ

109,1

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

58,2

EG

57,7

IL

150,6

JM

94,4

MA

105,6

PK

49,7

TR

68,5

ZZ

83,5

0805 50 10

EG

67,9

MA

49,9

TR

52,9

ZZ

56,9

0808 10 80

CA

104,5

CL

54,0

CN

53,6

US

117,0

ZZ

82,3

0808 20 50

AR

130,7

CL

60,7

CN

55,7

US

121,7

ZA

101,6

ZZ

94,1

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

LĒMUMI

| 11.2.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 37/18 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 37/18

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2011. gada 10. februāris),

ar ko laboratorijai Korejas Republikā atļauj veikt seroloģiskos testus trakumsērgas vakcīnu efektivitātes pārraudzīšanai

(izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 656)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2011/91/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2000. gada 20. marta Lēmumu 2000/258/EK, ar ko tiek izraudzīta īpaša iestāde, kas atbildīga par tādu kritēriju noteikšanu, kas vajadzīgi, lai standartizētu seroloģiskos testus trakumsērgas vakcīnu efektivitātes pārraudzīšanai (1), un jo īpaši tā 3. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Lēmumu 2000/258/EK iestādes Agence nationale de sécurité sanitaire de l’alimentation, de l’environnement et du travail (ANSES) (agrākais nosaukums Agence française de sécurité sanitaire des aliments, AFSSA) laboratorija Nansī ir izraudzīta par īpašo iestādi, kas atbildīga par tādu kritēriju noteikšanu, kas vajadzīgi seroloģisko testu standartizācijai, lai pārraudzītu trakumsērgas vakcīnu efektivitāti. Minētajā lēmumā noteikti arī šīs laboratorijas pienākumi. |
| --- | --- |

(1)

Ar Lēmumu 2000/258/EK iestādes Agence nationale de sécurité sanitaire de l’alimentation, de l’environnement et du travail (ANSES) (agrākais nosaukums Agence française de sécurité sanitaire des aliments, AFSSA) laboratorija Nansī ir izraudzīta par īpašo iestādi, kas atbildīga par tādu kritēriju noteikšanu, kas vajadzīgi seroloģisko testu standartizācijai, lai pārraudzītu trakumsērgas vakcīnu efektivitāti. Minētajā lēmumā noteikti arī šīs laboratorijas pienākumi.

| (2) | Nansī ANSES laboratorijai īpaši ir jānovērtē laboratorijas dalībvalstīs un trešās valstīs, lai lemtu, vai atļaut tām veikt seroloģiskos testus trakumsērgas vakcīnu efektivitātes pārraudzīšanai. |
| --- | --- |

(2)

Nansī ANSES laboratorijai īpaši ir jānovērtē laboratorijas dalībvalstīs un trešās valstīs, lai lemtu, vai atļaut tām veikt seroloģiskos testus trakumsērgas vakcīnu efektivitātes pārraudzīšanai.

| (3) | Dienvidkorejas kompetentā iestāde ir iesniegusi pieteikumu, lai saņemtu atļauju veikt šādus seroloģiskos testus vienā no minētās trešās valsts laboratorijām. |
| --- | --- |

(3)

Dienvidkorejas kompetentā iestāde ir iesniegusi pieteikumu, lai saņemtu atļauju veikt šādus seroloģiskos testus vienā no minētās trešās valsts laboratorijām.

| (4) | Nansī ANSES laboratorija ir novērtējusi minēto laboratoriju un 2010. gada 6. septembrī sniegusi Komisijai labvēlīgu novērtējuma ziņojumu. |
| --- | --- |

(4)

Nansī ANSES laboratorija ir novērtējusi minēto laboratoriju un 2010. gada 6. septembrī sniegusi Komisijai labvēlīgu novērtējuma ziņojumu.

| (5) | Tādēļ šai laboratorijai jādod atļauja veikt seroloģiskos testus trakumsērgas vakcīnu efektivitātes pārraudzīšanai suņiem, kaķiem un seskiem. |
| --- | --- |

(5)

Tādēļ šai laboratorijai jādod atļauja veikt seroloģiskos testus trakumsērgas vakcīnu efektivitātes pārraudzīšanai suņiem, kaķiem un seskiem.

| (6) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Saskaņā ar Lēmuma 2000/258/EK 3. panta 2. punktu seroloģiskos testus trakumsērgas vakcīnu efektivitātes pārraudzīšanai suņiem, kaķiem un seskiem ļauj veikt šādā laboratorijā:

| Komipharm International Co. LTD |
| --- |
| 1236-6 Jeoungwang-dong |
| 420-450 Siheung-si, Gyeonggi-do |
| Dienvidkoreja |

Komipharm International Co. LTD

1236-6 Jeoungwang-dong

420-450 Siheung-si, Gyeonggi-do

Dienvidkoreja

2. pants

Šo lēmumu piemēro no 2011. gada 1. marta.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2011. gada 10. februārī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

John DALLI

---

(1)  OV L 79, 30.3.2000., 40. lpp.

1

---

| 11.2.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 37/19 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 37/19

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2011. gada 10. februāris),

ar ko ievieš anketu, kas izmantojama pirmajam pārskatam par to, kā tiek īstenota Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/31/EK par oglekļa dioksīda ģeoloģisko uzglabāšanu

(izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 657)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2011/92/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 23. aprīļa Direktīvu 2009/31/EK par oglekļa dioksīda ģeoloģisko uzglabāšanu un grozījumiem Padomes Direktīvā 85/337/EEK, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvās 2000/60/EK, 2001/80/EK, 2004/35/EK, 2006/12/EK, 2008/1/EK un Regulā (EK) Nr. 1013/2006 (1) un jo īpaši 27. panta 1. punktu,

ņemot vērā Padomes 1991. gada 23. decembra Direktīvu 91/692/EEK, ar ko standartizē un racionalizē pārskatus par to, kā īsteno dažas direktīvas, kas attiecas uz vidi (2),

tā kā:

| (1) | Direktīvas 2009/31/EK 27. panta 1. punktā noteikts, ka dalībvalstis ik pēc trijiem gadiem iesniedz Komisijai pārskatu par Direktīvas 2009/31/EK īstenošanu, tostarp par Direktīvas 2009/31/EK 25. panta 1. punkta b) apakšpunktā minēto reģistru. |
| --- | --- |

(1)

Direktīvas 2009/31/EK 27. panta 1. punktā noteikts, ka dalībvalstis ik pēc trijiem gadiem iesniedz Komisijai pārskatu par Direktīvas 2009/31/EK īstenošanu, tostarp par Direktīvas 2009/31/EK 25. panta 1. punkta b) apakšpunktā minēto reģistru.

| (2) | Direktīvas 2009/31/EK 27. panta 1. punktā arī noteikts, ka pārskatu gatavo, par pamatu izmantojot anketu vai plānu, kuru Komisija sagatavo saskaņā ar Direktīvas 91/692/EEK 6. pantā noteikto kārtību. Anketa ar jautājumiem par visiem būtiskajiem Direktīvas 2009/31/EK elementiem ir vislabāk piemērota, lai nodrošinātu, ka dalībvalstu pārskatos sniegtā informācija ir pilnīga un salīdzināma. |
| --- | --- |

(2)

Direktīvas 2009/31/EK 27. panta 1. punktā arī noteikts, ka pārskatu gatavo, par pamatu izmantojot anketu vai plānu, kuru Komisija sagatavo saskaņā ar Direktīvas 91/692/EEK 6. pantā noteikto kārtību. Anketa ar jautājumiem par visiem būtiskajiem Direktīvas 2009/31/EK elementiem ir vislabāk piemērota, lai nodrošinātu, ka dalībvalstu pārskatos sniegtā informācija ir pilnīga un salīdzināma.

| (3) | Pirmo pārskatu Komisijai nosūta līdz 2011. gada 30. jūnijam. Komisijas sagatavoto anketu nosūta dalībvalstīm vismaz sešus mēnešus pirms pārskata iesniegšanas termiņa. |
| --- | --- |

(3)

Pirmo pārskatu Komisijai nosūta līdz 2011. gada 30. jūnijam. Komisijas sagatavoto anketu nosūta dalībvalstīm vismaz sešus mēnešus pirms pārskata iesniegšanas termiņa.

| (4) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko atbilstīgi Direktīvas 91/692/EEK 6. pantā minētajai kārtībai sniegusi Komiteja klimata pārmaiņu jautājumos, |
| --- | --- |

(4)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko atbilstīgi Direktīvas 91/692/EEK 6. pantā minētajai kārtībai sniegusi Komiteja klimata pārmaiņu jautājumos,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Dalībvalstis par pamatu izmanto pielikumā iekļauto anketu, lai sniegtu pirmo pārskatu par Direktīvas 2009/31/EK īstenošanu.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2011. gada 10. februārī

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Connie HEDEGAARD

---

(1)  OV L 140, 5.6.2009., 114. lpp.

1

(2)  OV L 377, 31.12.1991., 48. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Anketa par Direktīvas 2009/31/EK par oglekļa dioksīda ģeoloģisko uzglabāšanu (“direktīva”) īstenošanu

1.   Vispārīgs apraksts

1.1.   Kādas galvenās izmaiņas bija nepieciešams veikt valsts likumdošanā un atļauju piešķiršanas sistēmā, lai transponētu šo direktīvu valsts tiesību aktos? Norādiet datumus, kuros attiecīgie transponēšanas tiesību akti stājās spēkā.

1.2.   Kura kompetentā iestāde vai kuras kompetentās iestādes atbild par direktīvā (23. pantā) noteikto pienākumu īstenošanu?

2.   Atļauju piešķiršanas procedūras saskaņošana

2.1.   Kā ar valsts tiesību aktiem tiek nodrošināts, ka atļauju piešķiršanas procedūra un nosacījumi ir pilnībā saskaņoti, ja atļauju izsniegšanā ir iesaistīta vairāk nekā viena kompetentā iestāde? Kā saskaņošana notiek praksē? Sniedziet sīkāku informāciju par to, kā starp kompetentajām iestādēm notiek saskaņošana attiecībā uz direktīvas un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2003/87/EK (1) īstenošanu.

3.   Pārrobežu sadarbība

3.1.   Kādi noteikumi paredzēti gadījumos, kad CO2 transportē pāri robežai, tiek izmantotas pārrobežu uzglabāšanas vietas vai pārrobežu uzglabāšanas kompleksi, lai nodrošinātu šīs direktīvas prasību pilnīgu īstenošanu (24. pants)?

3.2.   Vai ir notikusi jebkāda pārrobežu sadarbība praksē?

4.   Uzglabāšanas vietu izvēle un izpētes atļaujas

4.1.   Vai teritorijas, kurās var izvēlēties uzglabāšanas vietas, ir noteiktas atbilstīgi 4. panta 1. punktam? Vai dalībvalsts ir aizliegusi uzglabāšanu dažās savas teritorijas daļās vai visā tās teritorijā, tās ekskluzīvajās ekonomikas zonās un kontinentālajos šelfos Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvencijas (UNCLOS) izpratnē? Dalībvalstīm nav jāattaisno neviens no šādiem lēmumiem, tomēr būtu lietderīgi sniegt norādi par to, attiecībā uz kurām teritorijām un kāpēc šāds lēmums pieņemts.

4.2.   Vai ir veikts novērtējums par pieejamo glabāšanas jaudu dažās dalībvalsts teritorijas daļās vai visā tās teritorijā, tās ekskluzīvajās ekonomikas zonās un kontinentālajos šelfos Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvencijas (UNCLOS) izpratnē (4. panta 2. punkts)? Ja “jā”, norādiet, kā veikts šis novērtējums un kādi ir tā rezultāti.

4.3.   Kā ar valsts tiesību aktiem tiek nodrošināts, ka ģeoloģiskā veidojuma piemērotību izmantošanai par uzglabāšanas vietu nosaka saskaņā ar direktīvas I pielikumā noteiktajiem kritērijiem?

4.4.   Kādos gadījumos uzglabāšanas vietas izvēlei nepieciešams veikt izpēti (5. panta 1. punkts)?

4.5.   Kā ar valsts tiesību aktiem tiek nodrošināts, ka izpēte un izpētes atļauju piešķiršana ir pieejama visām juridiskajām personām, kam ir vajadzīgā veiktspēja, un ka atļaujas piešķir vai atsaka, pamatojoties uz objektīviem, publicētiem un nediskriminējošiem kritērijiem?

4.6.   Kā kompetentā iestāde pārbauda, vai izpētāmais tilpums ir izpētes atļaujā noteiktā tilpuma robežās (5. panta 3. punkts)?

4.7.   Kā ar valsts tiesību aktiem tiek nodrošināts, ka šīs izpētes atļaujas derīguma laikā netiek atļauta kompleksa izmantošana konfliktējošām darbībām (5. panta 4. punkts)?

5.   Uzglabāšanas atļauju iesniegumi

5.1.   Kā ar valsts tiesību aktiem tiek nodrošināts, ka pieteikumos atļauju saņemšanai ir sniegta visa 7. pantā minētā informācija?

6.   Uzglabāšanas atļaujas: nosacījumi un saturs

6.1.   Uzglabāšanas atļauju nosacījumu pilnīgums

6.1.1.   Kā ar valsts tiesību aktiem tiek nodrošināts, ka tiek izpildītas visas 8. pantā minētās prasības?

6.1.2.   Kādi pasākumi tiek veikti, lai nodrošinātu, ka visi atļauju iesniegumi, sākotnējās uzglabāšanas atļaujas un jebkuri citi materiāli, kas ņemti vērā, pieņemot sākotnējo lēmumu, ir darīti pieejami Komisijai līdz noteiktajam termiņam (10. panta 1. punkts)?

6.1.3.   Kā tiek nodrošināts, ka jebkāds Komisijas sagatavots atzinums par sākotnējo uzglabāšanas atļauju tiek ņemts vērā un ka pēdējais lēmums tiek paziņots Komisijai, bet, ja tas atšķiras no Komisijas atzinuma, tiek sniegts paskaidrojums par šo atšķirību iemesliem (10. panta 2. punkts)?

6.2.   Uzglabāšanas atļauju satura pilnīgums

6.2.1.   Kā ar valsts tiesību aktiem tiek nodrošināts, ka uzglabāšanas atļaujā ir ievērotas visas 9. pantā minētās prasības?

7.   Uzglabāšanas atļauju satura izmaiņas, pārskatīšana, atjaunināšana un atsaukšana

7.1.   Kā ar valsts tiesību aktiem tiek nodrošināts, ka uzglabāšanas atļaujas tiek pārskatītas un, kur nepieciešams, atjauninātas vai, kā galējais līdzeklis, atsauktas saskaņā ar 11. panta 3. punktu? Sniedziet sīkāku informāciju par to, kā tiek izpildīts katrs no 11. panta 3. punktā minētajiem nosacījumiem.

7.2.   Uzglabāšanas atļaujas atsaukšana

7.2.1.   Kādi ir noteikumi un procedūras gadījumā, ja pēc atļaujas atsaukšanas saskaņā ar 11. panta 3. punktu kompetentā iestāde nolemj izdot jaunu uzglabāšanas atļauju, jo īpaši attiecībā uz visu juridisko pienākumu pagaidu pārņemšanu saskaņā ar 11. panta 4. punktu?

7.2.2.   Kādi ir noteikumi un procedūras gadījumā, ja pēc atļaujas atsaukšanas saskaņā ar 11. panta 3. punktu kompetentā iestāde nolemj slēgt uzglabāšanas vietu?

8.   CO2 plūsmas pieņemšanas kritēriji un procedūra

8.1.   Kādi ir noteikumi un procedūras, kas nodrošina, ka CO2 plūsma sastāv galvenokārt no oglekļa dioksīda un ka tam netiek pievienoti atkritumi vai citas vielas, lai apglabātu šos atkritumus vai citas vielas? Sniedziet sīkāku informāciju par to, kā ar nosacījumiem paredzēts izpildīt 12. panta 1. punktā minētos kritērijus:

| — | jānodrošina, lai netiktu apdraudēta uzglabāšanas vietas integritāte vai attiecīgā transporta infrastruktūra, |
| --- | --- |

—

jānodrošina, lai netiktu apdraudēta uzglabāšanas vietas integritāte vai attiecīgā transporta infrastruktūra,

| — | jānodrošina, lai netiktu radīts nozīmīgs risks videi vai cilvēku veselībai, |
| --- | --- |

—

jānodrošina, lai netiktu radīts nozīmīgs risks videi vai cilvēku veselībai,

| — | jānodrošina atbilstība attiecīgo Savienības tiesību aktu prasībām. |
| --- | --- |

—

jānodrošina atbilstība attiecīgo Savienības tiesību aktu prasībām.

8.2.   Kādi ir noteikumi un procedūras, lai nodrošinātu, ka operators pieņem un iesūknē CO2 plūsmas vienīgi tad, ja ir veikta plūsmu sastāva, tostarp korozīvu vielu, analīze un riska novērtējums, un vai veiktais riska novērtējums liecina, ka piesārņojuma līmenis atbilst 12. panta 1. punktā minētajiem nosacījumiem?

9.   Monitorings

9.1.   Kādi pasākumi ir veikti, lai nodrošinātu, ka kompetentā iestāde nodrošina, ka apstiprinātais monitoringa plāns atbilst II pielikumā paredzētajiem noteikumiem un pamatnostādnēm par monitoringu un ziņošanu par tādām siltumnīcefekta gāzu emisijām, kas rodas oglekļa dioksīda uztveršanā, transportēšanā un ģeoloģiskā uzglabāšanā saskaņā ar Direktīvu 2003/87/EK (2)?

9.2.   Kādi ir noteikumi un procedūras, lai nodrošinātu, ka operators veic iesūknēšanas iekārtu, uzglabāšanas kompleksa (tostarp, ja iespējams, CO2 piesārņojuma kontūra) un, ja nepieciešams, apkārtējās vides monitoringu, kā noteikts apstiprinātajā monitoringa plānā?

10.   Pārskati

10.1.   Kādi ir noteikumi un procedūras attiecībā uz operatora pārskatiem? Norādiet sīkāku informāciju par pārskatu periodiskumu un kā tiek nodrošināta 14. pantā noteikto kritēriju izpilde.

11.   Inspekcijas

11.1.   Kādi ir noteikumi un procedūras attiecībā uz kārtējo un ārpuskārtas inspekciju sistēmu visos uzglabāšanas kompleksos, lai nodrošinātu atbilstību direktīvas prasībām un uzraudzītu ietekmi uz vidi un cilvēku veselību (15. pants)? Norādiet sīkāku informāciju par inspekciju biežumu un nosacījumiem, kas paredzēti ārpuskārtas inspekcijām.

11.2.   Kādā mērā kārtējā un ārpuskārtas inspekciju sistēma iekļauj tādas darbības kā uzglabāšanas kompleksa apmeklēšana, tostarp iesūknēšanas iekārtu apmeklēšana, operatora veikto iesūknēšanas un monitoringa darbību novērtēšana un visu attiecīgo operatora dokumentācijas pārbaudīšana (15. panta 2. punkts)?

12.   Noplūdes vai nozīmīgi pārkāpumi

12.1.   Kādi ir noteikumi un procedūras, kas nodrošina, ka noplūžu vai nozīmīgu pārkāpumu gadījumā operators par tiem ziņo kompetentajai iestādei, tostarp kompetentajai iestādei saskaņā ar Direktīvu 2003/87/EK (16. panta 1. punkts)?

12.2.   Kādi ir noteikumi un procedūras attiecībā uz koriģējošiem pasākumiem, ko veic operators vai ko veic kompetentās iestādes, ja operators tos neveic (16. panta 2. līdz 5. punkts)?

13.   Slēgšanas un pēcslēgšanas pienākumi

13.1.   Kādi ir noteikumi un procedūras attiecībā uz slēgšanas un pēcslēgšanas pienākumiem?

13.2.   Kā ar valsts tiesību aktiem tiek nodrošināts, ka operators joprojām ir atbildīgs par monitoringu, pārskatiem un koriģējošiem pasākumiem un par visām saistībām attiecībā uz kvotu nodošanu noplūžu gadījumos un par profilaktiskām un koriģējošām darbībām, kamēr netiek nodota atbildība (17. panta 2. punkts)?

13.3.   Kādi ir noteikumi un procedūras galīgā pēcslēgšanas plāna apstiprināšanai, kas balstīts uz provizorisko pēcslēgšanas plānu pirms uzglabāšanas vietas slēgšanas (17. panta 3. punkts)?

14.   Atbildības nodošana

14.1.   Kādi ir noteikumi un procedūras attiecībā uz atbildības nodošanu, lai nodrošinātu 18. panta 1. punkta noteikumu izpildi?

14.2.   Vai valsts tiesību aktos ir paredzēts minimālais termiņš, kas ir ilgāks par direktīvā paredzētajiem 20 gadiem un kam jāpaiet, pirms iespējams nodot atbildību? Ja “jā”, lūdzu, precizējiet.

14.3.   Kādi pasākumi tiek veikti, lai nodrošinātu, ka nodošanas pārskati saskaņā ar 18. panta 2. punktu, visi sākotnējie apstiprinājuma lēmumi par atbildības nodošanu un jebkādi citi dokumenti, ko ņem vērā sākotnējo lēmumu pieņemšanā, ir darīti pieejami Komisijai norādītajā termiņā (18. panta 4. punkts)?

14.4.   Kā tiek nodrošināts, ka jebkāds Komisijas sagatavots atzinums par sākotnējo lēmumu tiek ņemts vērā un ka pēdējais lēmums tiek paziņots Komisijai, bet vietās, kur tas atšķiras no Komisijas atzinuma, tiek sniegts paskaidrojums par šo atšķirību iemesliem?

14.5.   Kādi pasākumi ir veikti, lai nodrošinātu, ka pēc atbildības nodošanas tiek veikta kontrole tādā līmenī, lai varētu konstatēt noplūdes vai būtiskus pārkāpumus (18. panta 6. punkts)?

15.   Finansiāls nodrošinājums

15.1.   Kā ar valsts tiesību aktiem tiek nodrošināts, ka potenciālais operators kā daļu no uzglabāšanas atļaujas pieteikuma iesniedz pierādījumu, ka viņam ir attiecīgs uzkrājums, piemēram, finanšu nodrošinājums vai cita līdzvērtīga garantija (19. pants)? Sniedziet sīkāku aprakstu par to, kā tiek nodrošināta šādu jautājumu risināšana:

| — | visi ar uzglabāšanas atļauju saistītie pienākumi ir izpildāmi, |
| --- | --- |

—

visi ar uzglabāšanas atļauju saistītie pienākumi ir izpildāmi,

| — | finanšu nodrošinājums ir derīgs un ir spēkā, pirms sāk iesūknēšanu, |
| --- | --- |

—

finanšu nodrošinājums ir derīgs un ir spēkā, pirms sāk iesūknēšanu,

| — | finanšu nodrošinājums tiek regulāri koriģēts, |
| --- | --- |

—

finanšu nodrošinājums tiek regulāri koriģēts,

| — | ir paredzēts 20. pantā minētais finansiālais ieguldījums. |
| --- | --- |

—

ir paredzēts 20. pantā minētais finansiālais ieguldījums.

16.   Finanšu mehānisms

16.1.   Aprakstiet procedūras, ar kurām tiek nodrošināts, ka operators sniedz finansiālu ieguldījumu, kas pieejams kompetentajai iestādei, pirms notikusi atbildības nodošana saskaņā ar 18. pantu, un kā tajā tiek ņemti vērā direktīvas I pielikumā minētie kritēriji un elementi saistībā ar CO2 uzglabāšanas vēsturi (20. pants).

16.2.   Vai valsts tiesību aktos ir noteikti jebkādi citi pienākumi pēc nodošanas, izņemot finansiālo ieguldījumu paredzēto monitoringa izmaksu segšanai par 30 gadu laikposmu?

17.   Trešo personu piekļuve

17.1.   Kādi pasākumi ir veikti, lai nodrošinātu potenciālajiem lietotājiem iespēju piekļūt transporta tīkliem un uzglabāšanas vietām pārredzamā un nediskriminējošā veidā, lai ģeoloģiski uzglabātu radušos un uztverto CO2 saskaņā ar 21. pantu?

17.2.   Kādas procedūras tiek veiktas, lai nodrošinātu, ka operators, kas atsaka piekļuvi, pamatojot to ar jaudas vai savienojuma trūkumu, veic visus nepieciešamos uzlabojumus, ciktāl tas ir ekonomiski izdevīgi, vai ja potenciālais klients ir gatavs par to maksāt, ar noteikumu, ka tas neatstās nelabvēlīgu ietekmi uz videi drošu CO2 transportēšanu un ģeoloģisko uzglabāšanu (21. panta 4. punkts)?

18.   Strīdu izšķiršana

18.1.   Sniedziet ziņas par strīdu izšķiršanas procedūru, tostarp iestādi, kas nav saistīta ne ar vienu no pusēm un var piekļūt visai attiecīgajai informācijai.

19.   Reģistri

19.1.   Kādi pasākumi ir veikti, lai izveidotu un uzturētu piešķirto uzglabāšanas atļauju reģistru un pastāvīgu visu slēgto uzglabāšanas vietu un apkārtējo uzglabāšanas kompleksu reģistru, tajā iekļaujot arī to kartes un telpiskos plānus un pieejamo informāciju, kas ir būtiska, lai izvērtētu, vai CO2 tiks pilnīgi un pastāvīgi aizturēts?

20.   Sabiedrības informēšana un līdzdalība

20.1.   Kā ar valsts tiesību aktiem tiek nodrošināts, ka saskaņā ar attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem sabiedrībai tiek darīta zināma vides informācija par CO2 ģeoloģisko uzglabāšanu, tostarp pārskati par inspekciju rezultātiem?

21.   Sankcijas

21.1.   Kādi valstī ir paredzēti noteikumi par sankcijām, ko piemēro par to noteikumu pārkāpumiem, kurus attiecīgā valsts pieņēmusi saskaņā ar šo direktīvu? Sniedziet sīkāku aprakstu par to, kā tiek nodrošināts, ka šie noteikumi tiek īstenoti un ka sankcijas ir iedarbīgas, samērīgas un atturošas.

22.   Grozījumi citos tiesību aktos (31. līdz 37. pants)

22.1.   Kā valsts tiesību aktos tiek ņemti vērā Padomes Direktīvas 85/337/EEK (3) I un II pielikuma grozījumi?

22.2.   Kā valsts tiesību aktos tiek ņemti vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2000/60/EEK (4) 11. panta 3. punkta j) apakšpunkta grozījumi?

22.3.   Kādi pasākumi ir veikti, lai nodrošinātu, ka tiek īstenots Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2001/80/EK (5) jaunais 9.a pants?

22.3.1.   Kā tiek nodrošināts, ka visu to sadedzināšanas iekārtu operatori, kuru elektroenerģijas ražošanas jauda ir 300 MW vai lielāka un kurām sākotnējā būvatļauja izdota pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās, t. i., pēc 2009. gada 25. jūnija, ir izvērtējuši Direktīvas 2001/80/EK 9.a pantā minētos nosacījumus?

22.3.2.   Kādi ir noteikumi un procedūras, lai nodrošinātu, ka Direktīvas 2001/80/EK 9.a pantā minēto nosacījumu izpildes gadījumā objektā pietiek telpas ierīcei, kas nepieciešama CO2 uztveršanai un kompresijai?

22.3.3.   Vai ir bijuši praktiski šā panta piemērošanas gadījumi pēc 2009. gada 25. jūnija?

22.4.   Kā valsts tiesību aktos tiek ņemti vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/35/EK (6) III pielikuma grozījumi?

22.5.   Kā valsts tiesību aktos tiek ņemti vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2006/12/EK (7) grozījumi?

22.6.   Kā valsts tiesību aktos tiek ņemti vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1013/2006 (8) grozījumi?

22.7.   Kā valsts tiesību aktos tiek ņemti vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2008/1/EK (9) I pielikuma grozījumi?

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 13. oktobra Direktīva 2003/87/EK, ar kuru nosaka sistēmu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai Kopienā un groza Padomes Direktīvu 96/61/EK (OV L 275, 25.10.2003., 32. lpp.).

(2)  Pasākumi jāveic saskaņā ar Komisijas 2010. gada 8. jūnija Lēmumu 2010/345/ES par Lēmuma 2007/589/EK grozījumiem attiecībā uz pamatnostādnēm par monitoringu un ziņošanu par tādām siltumnīcefekta gāzu emisijām, kas rodas oglekļa dioksīda uztveršanā, transportēšanā un ģeoloģiskā uzglabāšanā (OV L 155, 22.6.2010., 34. lpp.).

(3)  Padomes 1985. gada 27. jūnija Direktīva 85/337/EEK par dažu sabiedrisku un privātu projektu ietekmes uz vidi novērtējumu (OV L 175, 5.7.1985., 40. lpp.).

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 23. oktobra Direktīva 2000/60/EK, ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai ūdens resursu politikas jomā (OV L 327, 22.12.2000., 1. lpp.).

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 23. oktobra Direktīva 2001/80/EK par ierobežojumiem attiecībā uz dažu piesārņojošo vielu emisiju gaisā no lielām sadedzināšanas iekārtām (OV L 309, 27.11.2001., 1. lpp.).

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Direktīva 2004/35/EK par atbildību vides jomā attiecībā uz videi nodarītā kaitējuma novēršanu un atlīdzināšanu (OV L 143, 30.4.2004., 56. lpp.).

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 5. aprīļa Direktīva 2006/12/EK par atkritumiem (OV L 114, 27.4.2006., 9. lpp.). Direktīva 2006/12/EK no 2010. gada 12. decembra ir atcelta ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 19. novembra Direktīvu 2008/98/EK par atkritumiem un par dažu direktīvu atcelšanu (OV L 312, 22.11.2008., 3. lpp.).

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 14. jūnija Regula (EK) Nr. 1013/2006 par atkritumu sūtījumiem (OV L 190, 12.7.2006., 1. lpp.).

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 15. janvāra Direktīva 2008/1/EK par piesārņojuma integrētu novēršanu un kontroli (OV L 24, 29.1.2008., 8. lpp.).

---

| 11.2.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 37/25 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 37/25

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2011. gada 10. februāris),

ar ko groza Lēmumu 2009/821/EK attiecībā uz robežkontroles punktu un veterināro vienību sarakstiem Traces sistēmā

(izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 701)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2011/93/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 1990. gada 26. jūnija Direktīvu 90/425/EEK par veterinārajām un zootehniskajām pārbaudēm, kas piemērojamas Kopienā iekšējā tirdzniecībā ar noteiktiem dzīviem dzīvniekiem un produktiem, lai izveidotu iekšējo tirgu (1), un jo īpaši tās 20. panta 1. punktu un 3. punktu,

ņemot vērā Padomes 1991. gada 15. jūlija Direktīvu 91/496/EEK, ar ko nosaka principus attiecībā uz tādu dzīvnieku veterināro pārbaužu organizēšanu, kurus Kopienā ieved no trešām valstīm, un ar ko groza Direktīvu 89/662/EEK, Direktīvu 90/425/EEK un Direktīvu 90/675/EEK (2), un jo īpaši tās 6. panta 4. punkta otrās daļas otro teikumu,

ņemot vērā Padomes 1997. gada 18. decembra Direktīvu 97/78/EK, ar ko nosaka principus, kuri reglamentē veterināro pārbaužu organizēšanu attiecībā uz produktiem, ko ieved Kopienā no trešām valstīm (3), un īpaši tās 6. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas 2009. gada 28. septembra Lēmumā 2009/821/EK, ar ko izveido apstiprināto robežkontroles punktu sarakstu, paredz konkrētus noteikumus par inspekcijām, kuras veic Komisijas veterinārijas eksperti, un nosaka Traces veterinārās vienības (4), ir noteikts to robežkontroles punktu saraksts, kuri ir apstiprināti saskaņā ar Direktīvu 91/496/EEK un Direktīvu 97/78/EK. Šis saraksts ir iekļauts minētā lēmuma I pielikumā. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas 2009. gada 28. septembra Lēmumā 2009/821/EK, ar ko izveido apstiprināto robežkontroles punktu sarakstu, paredz konkrētus noteikumus par inspekcijām, kuras veic Komisijas veterinārijas eksperti, un nosaka Traces veterinārās vienības (4), ir noteikts to robežkontroles punktu saraksts, kuri ir apstiprināti saskaņā ar Direktīvu 91/496/EEK un Direktīvu 97/78/EK. Šis saraksts ir iekļauts minētā lēmuma I pielikumā.

| (2) | Pamatojoties uz Dānijas paziņojumu, 2. pārbaudes centrs robežkontroles punktā Hirtshalsas (Hirtshals) ostā ir jāsvītro no Lēmuma 2009/821/EK I pielikumā noteiktajiem ierakstiem attiecībā uz šo robežkontroles punktu. Turklāt dzīvnieku izcelsmes produktu kategorijas, kuras patlaban var pārbaudīt Bilundas (Billund) lidostas robežkontroles punktā, jāsvītro no noteiktajiem ierakstiem attiecībā uz šo robežkontroles punktu. |
| --- | --- |

(2)

Pamatojoties uz Dānijas paziņojumu, 2. pārbaudes centrs robežkontroles punktā Hirtshalsas (Hirtshals) ostā ir jāsvītro no Lēmuma 2009/821/EK I pielikumā noteiktajiem ierakstiem attiecībā uz šo robežkontroles punktu. Turklāt dzīvnieku izcelsmes produktu kategorijas, kuras patlaban var pārbaudīt Bilundas (Billund) lidostas robežkontroles punktā, jāsvītro no noteiktajiem ierakstiem attiecībā uz šo robežkontroles punktu.

| (3) | Komisijas inspekcijas dienestu un Pārtikas un veterinārijas biroja veiktā inspekcija bija apmierinoša, tāpēc Lēmuma 2009/821/EK I pielikumā esošajā sarakstā minētajiem attiecīgās dalībvalsts ierakstiem jāpievieno papildu robežkontroles punkts Kalundborgā (Kalundborg), Dānijā. |
| --- | --- |

(3)

Komisijas inspekcijas dienestu un Pārtikas un veterinārijas biroja veiktā inspekcija bija apmierinoša, tāpēc Lēmuma 2009/821/EK I pielikumā esošajā sarakstā minētajiem attiecīgās dalībvalsts ierakstiem jāpievieno papildu robežkontroles punkts Kalundborgā (Kalundborg), Dānijā.

| (4) | Pamatojoties uz Vācijas paziņojumu, pārbaudes centru Frigo Altenwerder Hamburgas lidostas robežkontroles punktā aizvieto ar pārbaudes centru Altenwerder Kirchtal, nosakot dzīvnieku izcelsmes produktu papildu kategorijas, kuras var pārbaudīt šajā pārbaudes centrā. Minētais jaunais pārbaudes centrs jāiekļauj Lēmuma 2009/821/EK I pielikumā noteiktajos ierakstos attiecībā uz šo robežkontroles punktu. |
| --- | --- |

(4)

Pamatojoties uz Vācijas paziņojumu, pārbaudes centru Frigo Altenwerder Hamburgas lidostas robežkontroles punktā aizvieto ar pārbaudes centru Altenwerder Kirchtal, nosakot dzīvnieku izcelsmes produktu papildu kategorijas, kuras var pārbaudīt šajā pārbaudes centrā. Minētais jaunais pārbaudes centrs jāiekļauj Lēmuma 2009/821/EK I pielikumā noteiktajos ierakstos attiecībā uz šo robežkontroles punktu.

| (5) | Pamatojoties uz Grieķijas paziņojumu, apstiprinājums Neos Kafkassos dzelzceļa robežkontroles punktam jāsvītro no Lēmuma 2009/821/EK I pielikumā noteiktā robežkontroles punktu saraksta. Turklāt dažas dzīvu dzīvnieku kategorijas, kuras patlaban var pārbaudīt Neos Kafkassos ceļu robežkontroles punktos, jāsvītro no robežkontroles punktu sarakstā minētajiem ierakstiem attiecībā uz šo robežkontroles punktu. |
| --- | --- |

(5)

Pamatojoties uz Grieķijas paziņojumu, apstiprinājums Neos Kafkassos dzelzceļa robežkontroles punktam jāsvītro no Lēmuma 2009/821/EK I pielikumā noteiktā robežkontroles punktu saraksta. Turklāt dažas dzīvu dzīvnieku kategorijas, kuras patlaban var pārbaudīt Neos Kafkassos ceļu robežkontroles punktos, jāsvītro no robežkontroles punktu sarakstā minētajiem ierakstiem attiecībā uz šo robežkontroles punktu.

| (6) | Spānija ir paziņojusi, ka Barselonas lidostas robežkontroles punktā ir izveidots jauns pārbaudes centrs. Pamatojoties uz minēto paziņojumu, šīs dalībvalsts robežkontroles punktu saraksts ir jāgroza. |
| --- | --- |

(6)

Spānija ir paziņojusi, ka Barselonas lidostas robežkontroles punktā ir izveidots jauns pārbaudes centrs. Pamatojoties uz minēto paziņojumu, šīs dalībvalsts robežkontroles punktu saraksts ir jāgroza.

| (7) | Francija ir paziņojusi, no šīs dalībvalsts robežkontroles punktu saraksta ir jāsvītro apstiprinājums robežkontroles punktam, kas atrodas Buloņas (Boulogne) ostā. |
| --- | --- |

(7)

Francija ir paziņojusi, no šīs dalībvalsts robežkontroles punktu saraksta ir jāsvītro apstiprinājums robežkontroles punktam, kas atrodas Buloņas (Boulogne) ostā.

| (8) | Pamatojoties uz Latvijas paziņojumu, vairs nepiemēro pašreizējo apstiprinājuma apturēšanu vienam pārbaudes centram Rīgas ostas (Riga port) robežkontroles punktā. Tādēļ ieraksts par attiecīgo robežkontroles punktu ir atbilstoši jāgroza. |
| --- | --- |

(8)

Pamatojoties uz Latvijas paziņojumu, vairs nepiemēro pašreizējo apstiprinājuma apturēšanu vienam pārbaudes centram Rīgas ostas (Riga port) robežkontroles punktā. Tādēļ ieraksts par attiecīgo robežkontroles punktu ir atbilstoši jāgroza.

| (9) | Pamatojoties uz Apvienotās Karalistes paziņojumu, jaunas dzīvnieku izcelsmes produktu kategorijas, kuras patlaban var pārbaudīt robežkontroles punktos Belfāstas Starptautiskajā lidostā un Notingemas Austrummidlenas (Nottingham East Midlands) lidostā, ir jāsvītro no ierakstiem par minētajiem robežkontroles punktiem, kas noteikti Lēmuma 2009/821/EK I pielikumā. Turklāt no minētajā pielikumā esošā saraksta par attiecīgo dalībvalsti jāsvītro ieraksts par Manstonas (Manston) lidostas robežkontroles punktu. |
| --- | --- |

(9)

Pamatojoties uz Apvienotās Karalistes paziņojumu, jaunas dzīvnieku izcelsmes produktu kategorijas, kuras patlaban var pārbaudīt robežkontroles punktos Belfāstas Starptautiskajā lidostā un Notingemas Austrummidlenas (Nottingham East Midlands) lidostā, ir jāsvītro no ierakstiem par minētajiem robežkontroles punktiem, kas noteikti Lēmuma 2009/821/EK I pielikumā. Turklāt no minētajā pielikumā esošā saraksta par attiecīgo dalībvalsti jāsvītro ieraksts par Manstonas (Manston) lidostas robežkontroles punktu.

| (10) | Lēmuma 2009/821/EK II pielikumā ir noteikts centrālo, reģionālo un vietējo vienību saraksts integrētajā datorizētajā veterinārajā sistēmā (Traces). |
| --- | --- |

(10)

Lēmuma 2009/821/EK II pielikumā ir noteikts centrālo, reģionālo un vietējo vienību saraksts integrētajā datorizētajā veterinārajā sistēmā (Traces).

| (11) | Pamatojoties uz Beļģijas, Itālijas, Īrijas, Portugāles un Vācijas paziņojumiem, Lēmuma 2009/821/EK II pielikumā minētajā centrālo, reģionālo un vietējo vienību sarakstā Traces sistēmā ir jāizdara dažas izmaiņas attiecībā uz šīm dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(11)

Pamatojoties uz Beļģijas, Itālijas, Īrijas, Portugāles un Vācijas paziņojumiem, Lēmuma 2009/821/EK II pielikumā minētajā centrālo, reģionālo un vietējo vienību sarakstā Traces sistēmā ir jāizdara dažas izmaiņas attiecībā uz šīm dalībvalstīm.

| (12) | Tāpēc attiecīgi jāgroza Lēmums 2009/821/EK. |
| --- | --- |

(12)

Tāpēc attiecīgi jāgroza Lēmums 2009/821/EK.

| (13) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(13)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmuma 2009/821/EK I un II pielikumu groza saskaņā ar šā lēmuma pielikumu.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2011. gada 10. februārī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

John DALLI

---

(1)  OV L 224, 18.8.1990., 29. lpp.

1

(2)  OV L 268, 24.9.1991., 56. lpp.

2

(3)  OV L 24, 30.1.1998., 9. lpp.

3

(4)  OV L 296, 12.11.2009., 1. lpp.

4

---

PIELIKUMS

Lēmuma 2009/821/EK I un II pielikumu groza šādi.

| 1. | Lēmuma I pielikumu groza šādi:






  a) | saraksta daļu, kas attiecas uz Dāniju, groza šādi:






  i) | ierakstu par Hirtshalsas (Hirtshals) ostu aizstāj ar šādu ierakstu:










  “Hirtshals | DK HIR 1 | P | | HC-T(FR)(1)(2)”; | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

1.

Lēmuma I pielikumu groza šādi:

a)

saraksta daļu, kas attiecas uz Dāniju, groza šādi:

i)

ierakstu par Hirtshalsas (Hirtshals) ostu aizstāj ar šādu ierakstu:

“Hirtshals

DK HIR 1

P

HC-T(FR)(1)(2)”;

| ii) | ierakstu par Bilundas (Billund) lidostu aizstāj ar šādu ierakstu:










  “Billund | DK BLL 4 | A | | | U, E, O”; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

ii)

ierakstu par Bilundas (Billund) lidostu aizstāj ar šādu ierakstu:

“Billund

DK BLL 4

A

U, E, O”;

| iii) | pievieno šādu ierakstu par jaunu robežkontroles punktu Kalundborgas (Kalundborg) ostā:










  “Kalundborg | DK KAL 1 | P | | NHC-NT(6)”; | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

iii)

pievieno šādu ierakstu par jaunu robežkontroles punktu Kalundborgas (Kalundborg) ostā:

“Kalundborg

DK KAL 1

P

NHC-NT(6)”;

| b) | saraksta daļā, kas attiecas uz Vāciju, ierakstu par Hamburgas ostu (Hamburg Hafen) aizstāj ar šādu ierakstu:










  “Hamburg Hafen | DE HAM 1 | P | Burchardkai | HC, NHC-NT, NHC-T(FR) | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Altenwerder Kirchtal | HC, NHC-NT, NHC-T(FR) | |
| Reiherdamm | HC, NHC-T(FR), NHC-NT”; | |

b)

saraksta daļā, kas attiecas uz Vāciju, ierakstu par Hamburgas ostu (Hamburg Hafen) aizstāj ar šādu ierakstu:

“Hamburg Hafen

DE HAM 1

P

Burchardkai

HC, NHC-NT, NHC-T(FR)

Altenwerder Kirchtal

HC, NHC-NT, NHC-T(FR)

Reiherdamm

HC, NHC-T(FR), NHC-NT”;

| c) | saraksta daļu, kas attiecas uz Grieķiju, groza šādi:






  i) | svītro ierakstu par Neos Kafkassos dzelzceļu; |
| --- | --- | --- |

c)

saraksta daļu, kas attiecas uz Grieķiju, groza šādi:

i)

svītro ierakstu par Neos Kafkassos dzelzceļu;

| ii) | ierakstu par Neos Kafkassos ceļu aizstāj ar šādu ierakstu:










  “Neos Kafkassos | GR NKF 3 | R | | HC, NHC-NT”; | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

ii)

ierakstu par Neos Kafkassos ceļu aizstāj ar šādu ierakstu:

“Neos Kafkassos

GR NKF 3

R

HC, NHC-NT”;

| d) | saraksta daļā, kas attiecas uz Spāniju, ierakstu par Barselonas (Barcelona) lidostu aizstāj ar šādu ierakstu:










  “Barcelona | ES BCN 4 | A | Iberia | HC(2), NHC-T(CH)(2), NHC-NT(2) | O |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Flightcare | HC(2), NHC(2) | O |
| WFS | HC(2)”; | |

d)

saraksta daļā, kas attiecas uz Spāniju, ierakstu par Barselonas (Barcelona) lidostu aizstāj ar šādu ierakstu:

“Barcelona

ES BCN 4

A

Iberia

HC(2), NHC-T(CH)(2), NHC-NT(2)

O

Flightcare

HC(2), NHC(2)

O

WFS

HC(2)”;

| e) | saraksta daļā, kas attiecas uz Franciju, svītro ierakstu par Buloņas (Boulogne) ostu; |
| --- | --- |

e)

saraksta daļā, kas attiecas uz Franciju, svītro ierakstu par Buloņas (Boulogne) ostu;

| f) | saraksta daļā, kas attiecas uz Latviju, ierakstu par Rīgas ostu (Riga port) aizstāj ar šādu ierakstu:










  “Rīga (Riga port) | LV RIX 1a | P | | HC(2), NHC(2) | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kravu termināls | HC-T(FR)(2), HC-NT(2)”; | |

f)

saraksta daļā, kas attiecas uz Latviju, ierakstu par Rīgas ostu (Riga port) aizstāj ar šādu ierakstu:

“Rīga (Riga port)

LV RIX 1a

P

HC(2), NHC(2)

Kravu termināls

HC-T(FR)(2), HC-NT(2)”;

| g) | saraksta daļu, kas attiecas uz Apvienoto Karalisti, groza šādi:






  i) | ierakstu par robežkontroles punktu Belfāstas Starptautiskajā (Belfast Internationa l) lidostā aizstāj ar šādu ierakstu:










  “Belfast | GB BEL 4 | A | | NHC-NT(2), NHC-T(CH)(2)”; | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

g)

saraksta daļu, kas attiecas uz Apvienoto Karalisti, groza šādi:

i)

ierakstu par robežkontroles punktu Belfāstas Starptautiskajā (Belfast Internationa l) lidostā aizstāj ar šādu ierakstu:

“Belfast

GB BEL 4

A

NHC-NT(2), NHC-T(CH)(2)”;

| ii) | svītro ierakstu attiecībā uz robežkontroles punktu Manstonas (Manston) lidostā; |
| --- | --- |

ii)

svītro ierakstu attiecībā uz robežkontroles punktu Manstonas (Manston) lidostā;

| iii) | ierakstu par robežkontroles punktu Notingemas Austrummidlenas (Nottingham East Midlands) lidostā aizstāj ar šādu ierakstu:










  “East Midlands | GB EMA 4 | A | | HC-T(CH)(1)(2), HC-NT(1)(2), NHC-NT(2)”. | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

iii)

ierakstu par robežkontroles punktu Notingemas Austrummidlenas (Nottingham East Midlands) lidostā aizstāj ar šādu ierakstu:

“East Midlands

GB EMA 4

A

HC-T(CH)(1)(2), HC-NT(1)(2), NHC-NT(2)”.

| 2. | Lēmuma II pielikumu groza šādi:






  a) | saraksta daļu, kas attiecas uz Beļģiju, groza šādi:






  i) | ierakstu par reģionālo vienību “BE200001 REGIO VLAANDEREN/RÉGION FLAMANDE” aizstāj ar šādu ierakstu:






  “BE20001 | REGIO VLAANDEREN/RÉGION FLAMANDE”; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2.

Lēmuma II pielikumu groza šādi:

a)

saraksta daļu, kas attiecas uz Beļģiju, groza šādi:

i)

ierakstu par reģionālo vienību “BE200001 REGIO VLAANDEREN/RÉGION FLAMANDE” aizstāj ar šādu ierakstu:

“BE20001

REGIO VLAANDEREN/RÉGION FLAMANDE”;

| ii) | ierakstu par reģionālo vienību “BE200002 REGIO BRUSSEL/RÉGION BRUXELLES” aizstāj ar šādu ierakstu:






  “BE20002 | REGIO BRUSSEL/RÉGION BRUXELLES”; |
| --- | --- | --- |

ii)

ierakstu par reģionālo vienību “BE200002 REGIO BRUSSEL/RÉGION BRUXELLES” aizstāj ar šādu ierakstu:

“BE20002

REGIO BRUSSEL/RÉGION BRUXELLES”;

| iii) | ierakstu par reģionālo vienību “BE200003 RÉGION WALLONNE/REGIO WALLONIË” aizstāj ar šādu ierakstu:






  “BE20003 | RÉGION WALLONNE/REGIO WALLONIË”; |
| --- | --- | --- |

iii)

ierakstu par reģionālo vienību “BE200003 RÉGION WALLONNE/REGIO WALLONIË” aizstāj ar šādu ierakstu:

“BE20003

RÉGION WALLONNE/REGIO WALLONIË”;

| b) | saraksta daļu, kas attiecas uz Vāciju, groza šādi:






  i) | ierakstu par vietējo vienību “DE03809 BAD NEUSTADT” aizstāj ar šādu ierakstu:






  “DE03809 | RHÖN-GRABFELD”; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

saraksta daļu, kas attiecas uz Vāciju, groza šādi:

i)

ierakstu par vietējo vienību “DE03809 BAD NEUSTADT” aizstāj ar šādu ierakstu:

“DE03809

RHÖN-GRABFELD”;

| ii) | ierakstu par vietējo vienību “DE12509 HÖCHSTADT” aizstāj ar šādu ierakstu:






  “DE12509 | ERLANGEN-HÖCHSTADT”; |
| --- | --- | --- |

ii)

ierakstu par vietējo vienību “DE12509 HÖCHSTADT” aizstāj ar šādu ierakstu:

“DE12509

ERLANGEN-HÖCHSTADT”;

| iii) | ierakstu par vietējo vienību “DE18609 HASSFURT” aizstāj ar šādu ierakstu:






  “DE18609 | HASSBERGE”; |
| --- | --- | --- |

iii)

ierakstu par vietējo vienību “DE18609 HASSFURT” aizstāj ar šādu ierakstu:

“DE18609

HASSBERGE”;

| iv) | ierakstu par vietējo vienību “DE21809 KARLSTADT” aizstāj ar šādu ierakstu:






  “DE21809 | MAIN-SPESSART”; |
| --- | --- | --- |

iv)

ierakstu par vietējo vienību “DE21809 KARLSTADT” aizstāj ar šādu ierakstu:

“DE21809

MAIN-SPESSART”;

| v) | ierakstu par vietējo vienību “DE23609 LANDSBERG A.D. LECH” aizstāj ar šādu ierakstu:






  “DE23609 | LANDSBERG AM LECH”; |
| --- | --- | --- |

v)

ierakstu par vietējo vienību “DE23609 LANDSBERG A.D. LECH” aizstāj ar šādu ierakstu:

“DE23609

LANDSBERG AM LECH”;

| vi) | ierakstu par vietējo vienību “DE24109 LAUF A.D. PREGNITZ” aizstāj ar šādu ierakstu:






  “DE24109 | NÜRNBERGER LAND”; |
| --- | --- | --- |

vi)

ierakstu par vietējo vienību “DE24109 LAUF A.D. PREGNITZ” aizstāj ar šādu ierakstu:

“DE24109

NÜRNBERGER LAND”;

| vii) | ierakstu par vietējo vienību “DE29309 NEUBURG A.D. DONAU” aizstāj ar šādu ierakstu:






  “DE29309 | NEUBURG-SCHROBENHAUSEN”; |
| --- | --- | --- |

vii)

ierakstu par vietējo vienību “DE29309 NEUBURG A.D. DONAU” aizstāj ar šādu ierakstu:

“DE29309

NEUBURG-SCHROBENHAUSEN”;

| viii) | ierakstu par vietējo vienību “DE30009 NEUSTADT A.D. AISCH” aizstāj ar šādu ierakstu:






  “DE30009 | NEUSTADT A.D. AISCH - BAD WINDSHEIM”; |
| --- | --- | --- |

viii)

ierakstu par vietējo vienību “DE30009 NEUSTADT A.D. AISCH” aizstāj ar šādu ierakstu:

“DE30009

NEUSTADT A.D. AISCH - BAD WINDSHEIM”;

| ix) | ierakstu par vietējo vienību “DE33809 PFARRKIRCHEN ROTTAL/INN” aizstāj ar šādu ierakstu:






  “DE33809 | ROTTAL/INN”; |
| --- | --- | --- |

ix)

ierakstu par vietējo vienību “DE33809 PFARRKIRCHEN ROTTAL/INN” aizstāj ar šādu ierakstu:

“DE33809

ROTTAL/INN”;

| x) | ierakstus par vietējām vienībām “DE45209 WEILHEIM I. OB” un “DE45509 WEISSENBURG” aizstāj ar šādiem ierakstiem:






  “DE45209 | WEILHEIM-SCHONGAU; |
| --- | --- | --- |
| DE45509 | WEISSENBURG-GUNZENHAUSEN”; |

x)

ierakstus par vietējām vienībām “DE45209 WEILHEIM I. OB” un “DE45509 WEISSENBURG” aizstāj ar šādiem ierakstiem:

“DE45209

WEILHEIM-SCHONGAU;

DE45509

WEISSENBURG-GUNZENHAUSEN”;

| xi) | ierakstiem par reģionālo vienību “DE00009 BAYERN” pievieno šādu ierakstu par vietējo vienību:






  “DE23209 | KRONACH”; |
| --- | --- | --- |

xi)

ierakstiem par reģionālo vienību “DE00009 BAYERN” pievieno šādu ierakstu par vietējo vienību:

“DE23209

KRONACH”;

| xii) | ierakstu par vietējo vienību “DE09515 DESSAU-ROSSLAU, STADT” aizstāj ar šādu ierakstu:






  “DE09515 | DESSAU-ROßLAU, STADT”; |
| --- | --- | --- |

xii)

ierakstu par vietējo vienību “DE09515 DESSAU-ROSSLAU, STADT” aizstāj ar šādu ierakstu:

“DE09515

DESSAU-ROßLAU, STADT”;

| xiii) | ierakstu par vietējo vienību “DE39115 SALZLAND” aizstāj ar šādu ierakstu:






  “DE39115 | SALZLANDKREIS”; |
| --- | --- | --- |

xiii)

ierakstu par vietējo vienību “DE39115 SALZLAND” aizstāj ar šādu ierakstu:

“DE39115

SALZLANDKREIS”;

| c) | saraksta daļā, kas attiecas uz Īriju, ierakstus par vietējo vienību “IE12100 TIPPERARY SOUTH” aizstāj ar šādu ierakstu:






  “IE12100 | TIPPERARY”; |
| --- | --- | --- |

c)

saraksta daļā, kas attiecas uz Īriju, ierakstus par vietējo vienību “IE12100 TIPPERARY SOUTH” aizstāj ar šādu ierakstu:

“IE12100

TIPPERARY”;

| d) | saraksta daļu, kas attiecas uz Itāliju, groza šādi:






  i) | ierakstus par reģionālo vienību “IT00018 CALABRIA” un par vietējām vienībām reģionālajā vienībā aizstāj ar šādiem ierakstiem:
  “IT00018 CALABRIA







  IT00718 | A.S.P. CATANZARO; |
| --- | --- | --- | --- |
| IT00418 | A.S.P. COSENZA; |
| IT00518 | A.S.P. CROTONE; |
| IT01118 | A.S.P. REGGIO CALABRIA; |
| IT00818 | A.S.P. VIBO VALENTIA”; |

d)

saraksta daļu, kas attiecas uz Itāliju, groza šādi:

i)

ierakstus par reģionālo vienību “IT00018 CALABRIA” un par vietējām vienībām reģionālajā vienībā aizstāj ar šādiem ierakstiem:

“IT00018 CALABRIA

IT00718

A.S.P. CATANZARO;

IT00418

A.S.P. COSENZA;

IT00518

A.S.P. CROTONE;

IT01118

A.S.P. REGGIO CALABRIA;

IT00818

A.S.P. VIBO VALENTIA”;

| ii) | svītro šādus ierakstus par reģionālo vienību “IT00003 LOMBARDIA”:






  “IT01403 | CHIARI” |
| --- | --- | --- |
| “IT00203 | GALLARATE” |
| “IT03403 | LEGNANO” |
| “IT01903 | LENO” |
| “IT04003 | MONTICHIARI” |
| “IT02203 | OSTIGLIA” |
| “IT01703 | SALÒ” |
| “IT01303 | TREVIGLIO” |
| “IT02003 | VIADANA”; |

ii)

svītro šādus ierakstus par reģionālo vienību “IT00003 LOMBARDIA”:

“IT01403

CHIARI”

“IT00203

GALLARATE”

“IT03403

LEGNANO”

“IT01903

LENO”

“IT04003

MONTICHIARI”

“IT02203

OSTIGLIA”

“IT01703

SALÒ”

“IT01303

TREVIGLIO”

“IT02003

VIADANA”;

| e) | saraksta daļā, kas attiecas uz Portugāli, ierakstu par vietējo vienību “PT05300 LOURES” aizstāj ar šādu ierakstu:






  “PT05300 | LISBOA”. |
| --- | --- | --- |

e)

saraksta daļā, kas attiecas uz Portugāli, ierakstu par vietējo vienību “PT05300 LOURES” aizstāj ar šādu ierakstu:

“PT05300

LISBOA”.

---